mérséklet között bensőbb kapcsolat nincsen, 

 és a temperatura mellett még más, sokkal fon- 

 tosabb tényezők hatnak a vonulásra. Követ- 

 kezteti ezt abból a tényből, hogy a két meg- 

 vizsgált faj — kakuk és füsti fecske — iso- 

 chron, azaz egyenlő érkezési napokkal liiró 

 helyek összekötő vonalai nem esnek össze, 

 daczára annak, hogy e két faj érkezési ideje 

 igen közel áll egymáshoz, hanem lefolyásuk- 

 ban lényegesen eltérnek egymástól. A Magyar 

 Ornithologiai Központ évi feldolgozásai ugyan- 

 ezt a tanúságot szolgáltatták ; kitűnt, hogy 

 egyes fajok hazánk keleti, mások ismét a nyu- 

 gati részein aránytalanul korán érkeznek, hogy 

 vannak tehát bizonyos vonulási typusok, a 

 melyek egymástól lényegesen eltérnek, s ily- 

 f ormán azt mutatják, hogy egyedül a hőmér- 

 séklet nem határozhatja meg a vonulást, 

 mert különben minden faj felvonulási typusa 

 ugyanaz volna. Hasonló eredményt konstatál 

 E. M. Bareington.i Az irlandi tengerpart vilá- 

 gitó tornyain és hajóin tett észleletek négy ilyen 

 tj'pust adtak. Az elsőhöz azok tartoznak, a me- 

 lyek mindenütt előfordulnak, a másodikhoz a 

 sziget délkeleti partjain előfordulók, a harma- 

 dikhoz a legdélibb részen, s a negyedikhez a 

 kiválóan keleti részeken előfordulók. Wüstnbi 

 K.^ szintén ilynemű megfigyeléseket közöl, 

 Mecklenburgban több madárfaj tavaszszal észak- 

 keletről délnyugat felé vonul. 



Hegyfoky ettől eltérőleg arra az eredményre 

 jut, hogy a vonulás és a hőmérséklet között 

 van bizonyos szorosabb kapcsolat, csakhogy — 

 tegyük mindjárt hozzá — ez az eredmény csak 

 a füsti fecskére vonatkozik. Nevezetesen azt a 

 két kérdést teszi fel, miért jelenik meg afecske 

 hamarább délibb, mint északibb, alacsonj'abb 

 mint magasabb fekvésű helyen, és másodszor, 

 miért mutatkozik egyik évben korábban mint 

 a másikban ugyanegy helyen ? A felelet pedig : 

 mert a 9 4 C. iso- therma — a melylyel pár- 



' E. M. Barrington. The migration of birds etc. 

 London and Dublin, 1900. 



" Wüstnei C. Der Vogelzug in Mecklenburg. .Joui-n. 

 f. Ornith. 1902 p. 238. 



dem Zuge und der Temperatur kein inniger Zu- 

 sammenhang und nebst der Temperatur wirken 

 noch andere, viel wichtigere Faktoren auf den 

 Zug ein. Er folgert dies aus der Thatsache, dass 

 die Isochronen, das heisst die Verbindungshnien 

 der Orte mit gleichen Ankunftstagen bei den 

 zwei beobachteten Arten — Kukuk und Rauch- 

 schwalbe — nicht zusammenfallen, trotzdem 

 die Zeiten der Ankunft beider Arten einander 

 sehr nahe stehen, in dem Yerlai;fe ihres Zuges 

 aber wesentlich von einander abweichen. Die 

 jährliclien Bearbeitungen der Ung. Ornith. Cen- 

 trale erbringen denselben Beweis ; es ergab sieh, 

 dass einzelne Arten in den östlichen, andere 

 wieder in den westlichen Teilen unseres Vater- 

 landes unverhältnissmässig früh eintreffen, dass 

 es also gewisse Zugstypen gibt, welche von ein- 

 ander wesentlich abweichen und somit bezeigen, 

 dass einzig und allein die Temperatur die Zugs- 

 richtung nicht bestimmen könne, denn sonst 

 wären die Zugstypen jeder Art dieselben. 



Ein gleiches Resultat coustatiert R. M. Bae- 

 EiNGTON.i Die Beobachtungen an den Leuclit- . 

 thürmen und Leuchtschiffen der irischen Küste 

 ergeben vier solche Tj-pen. Zu dem ersten ge- 

 hören die überall gleichmässig vorkommenden 

 Arten, zum zweiten die im südöstlichen Theile 

 der Insel vorkommenden, zum dritten die im 

 südlichsten Theile und zum vierten die vor- 

 nehmlich im östlichen Theile vorkommenden 

 Ai'ten. K. Wüstnei ^ pubUciert ebenfalls der- 

 artige Beobachtungen, in Mecklenburg ziehen 

 mehrere Ai'ten im Frühjaln-e von Nordost nach 

 Südwesten. 



Hegyfoky gelangte abweichend hievon zu 

 dem Resultate, dass zwischen dem Zuge und 

 der Temperatur eine gewisse innigere Beziehung 

 herrsche, aber — wir müssen es sogleich hin- 

 zufügen — dieses Resultat bezieht sich nur auf 

 die Rauchschwalbe. Er stellt namentlich fol- 

 gende zwei Fragen auf. warum erscheint die 

 Rauchschwalbe früher in südlicheren, als in 

 nördlicheren, an niedriger, als an höher gelege- 

 nen Orten und zweitens warum erscheint sie an 

 demselben Orte in einem Jahre früher, als in dem 

 anderen? Die Antwort lautet: weil die Iso- 

 therme von 9-4° G — mit welcher der Zug der 



* R. M. Barrington, The migration of birds etc. 

 London and Dublin, 1900. 



- Wüstnei C. Der Vogelzug in Mecklenburg. Journ. 

 f. Ornith. 1902, p. ^23s. 



