10 



sárgarigó és mások felvonulása. Utalunk to- 

 vábbá Baeeington és WüsTNEi fentemlített ered- 

 ményeire. Tehát ha több, különböző vonulási 

 typushoz tartozó fajokat vizsgálunk, arra az ered- 

 ményre jutunk, a melyre Angot, hogy t. i. a 

 hőmérséklet mellett még más okok is vannak, 

 melyek a vonulásra hatnak. A ìió'mérschìct ìicm 

 Jdzárólagos ok, habár közvetlen megnyilatko- 

 zása mint időjárás a vonulás idejére hatással 

 van, közvetett megnyilatkozása mint geogra- 

 phikus és hypsometrikiis befolyás nem hat min- 

 den egyes faj vonulásának a Irfohiásch'tt egy- 

 formán. 



Hegvfoky a hőmérsékleten kívül még egj'éb 

 meteorológiai factorok behatását is kutatta ; 

 «Az időjárás a füsti fecske megjelenésekom * 

 czímű dolgozatában azt találja, hogy: "7 év 

 között 6 fordul elő olyan, hogy a füsti fecske 

 tömeges megjelenése alacsony légnyomás ide- 

 jére esett.» A légnyomási depressziók tehát 

 szintén némileg hatni látszanak a vonulás 

 idejére. 



Figyelemreméltó kísérletek mindezek a vo- 

 nulásnak az időjárástól való függésének a meg- 

 ismerésére ; látható, hogy e függési viszony 

 igen bonyolult, s teljes tisztaságában csak 

 akkor fog előttünk állhatni, ha már több faj 

 felvonulását erre nézve megvizsgáltunk. Még 

 nagy tere nyílik itt a kutatásnak. 



Annyi azonban már most is bizonyos, hogy 

 a madárvonulást tisztán meteorológiai ténye- 

 zőkkel megmagyarázni nem lehet. Nem oly 

 benső a köztük levő összefüggés, hogy a vo- 

 nulás minden jelenségét ezekre visszavehet- 

 nők. Hogy ez az irány azonban a tünemény 

 teljes megismerésére nemcsak jogosult, de szük- 

 séges is, azt épen az addig elért eredmények 

 bizonyítják. Hogy e mellett lesz-e gyakorlati 

 alkalmazása p. o. azoknak a fajoknak a révén, 

 a melyek egy constans temperaturánál érkez- 

 nek, tudja-e majd a gyakorlati alkalmazott 

 meteorologia hasznát venni, arra idevágó kí- 

 sérletek és tanulmányok hiján ma még egy- 

 általában nem lehet felelni. 



A meteorológiai iránynyal kapcsolatban még 

 a geographikusról kell megemlékeznünk. 



* Aqiiila VII. 1900. pag. 380. 



hopfes, Kukuks, Pirols und anderer auf. Wir 

 verweisen hier noch auf die schon erwähnten 

 Eesultate Bjbeington's und Wüstnei's. Wenn 

 man also mehrere, verschiedenen Zugstypen 

 angehörende Arten untersucht, kommt man zu 

 demselben Schlüsse, wie Angot, dass nämlich 

 ausser der Temperatur auch noch andere Ur- 

 sachen den Zug beeinflussen. Die Temperatur 

 ist kei» (iiisscJiliessìicher Factor, obwohl sie als 

 Witterung sich geltend machend auf die Zeit 

 des Zuges ihren Einfluss ausübt, ihre indirecte 

 Äusserung als geographischer und hypsomet- 

 rischer Einfluss wirkt nicht gleichmässig auf 

 den Verkwf des Zuges einer jeden Art. 



Hegyfokt untersuchte ausser der Tempera- 

 tur auch den Einfluss anderer meteorologischer 

 Faktoren; in seiner nDie Witterung zur Zeit 

 der Ankunft der Eauchschwalbe» * betitelten 

 Abhandlung gelangt er dahin, dass : « Unter 7 

 Jahren kommen 6 vor, wo das massenhafte An- 

 kommen der Eauchschwalbe auf eine Zeit mit 

 niedrigem Luftdruck fällt». Die Luftdi-uck-De- 

 pressionen scheinen daher ebenfalls die Zeit des 

 Zuges zu beeinflussen. 



Es sind dies insgesamt beachtenswerte Ver- 

 suche, um zu erkennen, dass der Zug von der 

 Witterung abhängig ist ; es ist ersichtlich, dass 

 dieses Abhängigkeits-Verhältniss sehr kompli- 

 ziert ist und dass es erst dann ganz aufgeklärt 

 sein wird, wenn diesbezüglich schon mehrere 

 Arten untersucht sein werden. Hier bietet sich 

 der Untersuchimg noch ein weites Feld. 



So viel steht aber schon gegenwärtig fest, dass 

 der Vogelzug durch rein meteorologische Fak- 

 toren nicht erklärt werden kann. Der Zusam- 

 menhang ist nicht so innig, dass jede Phase 

 des Zuges auf sie zurückzuführen wäre. Dass 

 aber diese Eichtung zur völligen Kenntnis der 

 Erscheinung nicht nur berechtigt, sondern auch 

 notwendig ist, beweisen die bisher erhaltenen 

 Eesultate. Ob dieselbe nebstbei eine praktische 

 Anwendung finden wird z. B. auf Grund derjeni- 

 gen Arten, die bei konstanter Temperatur ein- 

 treffen, ob es alsdann der angewandten Meteoro- 

 logie von Nutzen sein wird, darauf kann in 

 Ermanglung diesbezüglicher Versuche und Un- 

 tersuchungen heute noch absolut keine Ant- 

 wort gegeben werden. 



In Verbindung mit der meteorologischen 

 Eichtung muss auch der geographischen ge- 



* Aquila, VII, 1900, S. 380. 



