11 



A földrajz tudvalevőleg az egyes területek 

 klimatológiai viszonyait is kutatja, s tisztán 

 ilj'en klimatológiai szempontból tekintette a 

 madárvonulási adatokat is, épen úgy, mint a 

 meteorologia, és ez az oka annak, hogy a 

 meteorológiai iránynyal kapcsolatban tár- 

 gyaljuk. 



Nagyobb szabású kísérletekkel ugyan itt nem 

 találkozunk, de kisebbek elég nagy számmal 

 vannak, különösen orosz és finn földön. Az 

 orosz geographiai társaság 1851-ben körül- 

 belül másfélszáz, az egész birodalomra szét- 

 osztó állomásról gyűjtött és publikált avi- és 

 phytophíenologiai adatokat. ^ A svéd anthropo- 

 logiai és geographiai társaság geographiai sec- 

 tiója publikálta Gyllenskiold feldolgozásában 

 azokat az adatokat, a melyeket a svéd meteo- 

 rológiai hálózat gyűjtött ; ^ a krakói földrajzi 

 társaság pedig 1867 — 90-ig gyűjtött és publi- 

 kált ^ ilyen adatokat. A földrajz valódi czél- 

 jaitól már igen messze esvén az aviphseno- 

 logia, nagyobb fokú munkásság nem is fejlő- 

 dött ki ; feldolgozások, az egy GYLLENSiíiöLDÉt 

 kivéve nincsenek. Ez az egy se tárgyalja geo- 

 graphiai szempontból, hanem részben a bioló- 

 giai, részben a meteorológiai irányhoz tartozik. 



A másik, a meteorológiaitól teljesen külön- 

 böző főirány a biológiai. A míg a meteoro- 

 lógiai irány művelői mindig hálózatos meg- 

 figyelésekre törekednek és következtetéseiket 

 mindig sok helyről való megfigyelésekre ala- 

 pítják, addig a biológiai irány mívelői majd- 

 nem kizárólag egyes specziális, kis körre ter- 

 jedő megfigyelésekből következtetnek. A vonu- 

 lási tünetekből nem annyira az érkezési, ill. 

 eltávozási adatokat választják, hanem főleg a 

 vonulást kisérő körülményekre terjesztik ki 



dacht werden. Die Geographie untersucht be- 

 kanutermassen auch die klimatologischen Ver- 

 hältnisse der einzelnen Gebiete und betrachtete 

 die Angaben über den Vogelzug ebenso rein 

 vom klimatischen Standpunkte, wie die Meteo- 

 rologie, dies ist also der Grund, sie in Verbin- 

 dung mit der meteorologischen Richtung zu 

 behandeln. 



Versuche grösserer Art sind zwar hier nicht 

 zu finden, hingegen kleinere in ziemlicher An- 

 zahl, besonders auf russischem und finnischem 

 Boden. Die russische geographische Gesell- 

 schaft publizierte 1851 von ungefähr andert- 

 halb hundert im ganzen Eeiche verteilten Sta- 

 tionen avi- und phytophänologisehe Angaben.^ 

 Die geographische Sektion der schwedischen 

 anthropologischen und geographischen Gesell- 

 schaft publizierte in Gtllenskiöld's Arbeit die- 

 jenigen Angaben, welche das schwedische me- 

 teorologische Netz sammelte,^ die Krakauer 

 geographische Gesellschaft aber sammelte und 

 publizierte von 1867 bis 1890^ derlei Angaben. 

 Da die Aviphänologie von dem eigentlichen 

 Ziele der Geographie zu weit entfernt ist, ent- 

 wickelte sich auch keine Thätigkeit in grösse- 

 rem Massstabe ; Bearbeitungen, mit Ausnahme 

 der einen von Gtllenskiöld, sind keine vor- 

 handen. Auch diese eine behandelt sie nicht 

 vom geographischen Standpunkte, sondern ge- 

 hört teils der biologischen, teils der meteoro- 

 logischen Eichtuug an. 



Die zweite, von der meteorologischen gänz- 

 lich verschiedene Hauptrichtung ist die biolo- 

 gisclie. Während die Anhänger der meteoro- 

 logischen Richtung immer bestrebt sind Be- 

 obachtungsnetze herzustellen und ihre Folge- 

 rungen sich immer auf Beobachtungen vieler 

 Orte stützen, ziehen die Anhänger der biolo- 

 gischen Richtung fasst ausschliesslich ihre 

 Schlüsse aus einzelnen spezialen, auf ein klei- 

 nes Gebiet beschränkten Beobachtungen. Unter 

 den Zugserscheinungen wählen sie weniger die 

 Ankunfts-, beziehungsweise Abzugs-Augaben, 



» CKIIbKAfl .TBÏ0I1HC1. COCT. liS'b HAB.UOÄ MOF. 



CJiywi. K-b oiipe;!,. i.-jihmata poccjii, bi, issi. roji,y. 



nSMHJE HMll. PyCCK. rEOI'rA<i>MiIECKArü OEIH. 

 CAHKT IIETEPByPrt 1854. 



^ Gyllenskiold V. C. Flyttfoglames aukomsttider ; 

 Sverige aren 1873. 77. Sveuska Sällskapet för antro- 

 pologi och geografi. Bd. I. 1879. 



^ Sprawozdanie Komisy Fisiograficznéij. Krakow 

 lSf)7— 90. 



<■ CEJIfcKAH JüTOllIICb COCT. H3b HAB.110A. MOP. 

 CJiyH{. K'ÉÜIIPE^H. KJIIIMATA PÜCCIM, iih 1851. TOfly. 

 1I3ÄA11JE MMU. PyCüK. PEOPPA^MMECKArO OBIU. 

 CAHKÏ lIETEPßyPPI.. 18.54. 



'•* Gyllbnskiöld V. C. : Flyttfoglames aukomsttider 

 i Sverige aren 1873 — 77. Sveuska Sällskapet for antro- 

 pologi oeh geografi. Bd. I. 1879. 



" Sprawozdanie Komisy Fisiograficznéij : Krakow 

 1867—90. 



2* 



