23 



alatt. A jégkoi'szak lassankénti eltűnésével az- 

 után észak felé terjeszkedtek. E később vonu- 

 lássá fejlődött terjeszkedés egyik főoka a költési 

 időszak bekövetkezésével előállott nagyobb táp- 

 lálékszükséglet volt, s ez a táplálékszerzés ma 

 is egyik főoka a vonulásnak. 



Dr. Deichler Kekesztély * még egy lépéssel 

 hátrább megy s a tertiärkorba viszi vissza a 

 vonulás keletkezését. Vonulóink őshazáját a 

 mi égövünk alá helyezi, csakhogy a tertiäj- 

 korszakban itt tropikus klima uralkodott, s 

 akkor szerezték meg faji jellegüket. Vonulóink 

 akkor állandók vagy legfeljebb kóborlók vol- 

 tak. A tertiärkorszakot követő jégkorszak a 

 trópusokba űzte őket a hidegebb évszak be- 

 álltával, a honnan tavaszszal költés czéljából 

 visszatértek azokra a területekre, a melyek még 

 a jégkorszak alatt is állandóan jégmentesek 

 voltak. Hosszú idők folyamán ez az évenkénti 

 el- és visszavonulás ösztönné fejlődött, a mely 

 az időjárástól és táplálékhiánytól függetlenül 

 működik, s vonulásra készteti madarainkat már 

 oly időben, a mikor táplálék még bőven van. 



Ez a hypothesis tényleg elég plausibilis és 

 egyezik a zoogeographia azon eredményével, 

 hogy madárfajaink földrajzi elterjedésének az 

 alapja a tertiär korszakban gyökerezik. A vonu- 

 lással kapcsolatban fellépő tünemények egy 

 részét meg is lehet vele magyarázni, de még 

 mindig marad sok olyan, a mire kielégítő vá- 

 laszt nem tud adni. Vegyük példának okául 

 csak a szintén óriási méreteket mutató kelet- 

 ről nyiigat felé történő vonulást, vagy a külön- 

 böző vonulási typusokat stb. Végeredményében 

 ennél az iránynál is oda jutunk, hogy még 

 kevés a positivum, (ulsok a speculativ elem. 



Jogosultsága, mint emiitettük föltétlenül van. 

 A vonulás megítélésénél mindenesetre szük- 

 séges figyelembe venni a zoogeographia palœ- 

 ontologia és geologia eredményeit, de majd 

 csak akkor, és akkor behatóan, ha maga a 

 tünemény már jobban lesz ismeretes, mint a 



sigten Klima erworben haben konnten. Mit dem 

 langsamen Schwinden der Eiszeit verbreiteten 

 sie sich dann gegen Norden. Eine Hauptursache 

 dieser später zum Ziehensich entwickelten Ver- 

 breitung war das beim Eintritte der Brutzeit sich 

 einstellende grössere Nabrungsbedürfniss, und 

 auch heute ist der Nahrungserwerb eine Haupt- 

 ursache des Ziehens. 



Dr. Chkistun Deichleu* geht noch um 

 einen Schritt weiter zurück und setzt die Ent- 

 stehung des Ziehens in die Tertiärzeit zurück. 

 Das Stammvaterlaud unserer Zugvögel verlegt 

 er in unsere Breiten, nur dass in der Tertiär- 

 zeit hier tropisches Klima herrschte ; ihre Arts- 

 Charaktere haben sie sich damals erworben. 

 Unsere Zugvögel waren damals Stand- oder 

 höchstens Strichvögel. Die auf die Tertiärzeit 

 folgende Eiszeit jagte sie bei Eintritt der käl- 

 teren Jahreszeit in die Tropen, von wo sie dann 

 im Frühjahre mit Eintritt der Brutzeit in jene 

 Gebiete zurückkehrten, welche auch während 

 der Eiszeit dauernd eisfrei bleiben. Während 

 langer Zeit wurde dieses Hin- und Herziehen 

 zum Instinkte, welcher unabhängig von Witte- 

 rung und Nahrungsmangel wirkt und unsere 

 Zugvögel schon zu einer Zeit zum Ziehen nö- 

 tigt, wenn noch Nahrung reichlich vorhan- 

 den ist. 



Diese Hypothese ist thatsächlich plausibel 

 und stimmt auch mit den Eesultaten der Zoo- 

 graphie überein, dass der Grund zur geographi- 

 schen Verbreitung unserer Vogelarten aus der 

 Tertiärzeit stammt. Ein Teil der mit dem Zuge in 

 Verbindung auftretenden Erscheinungen ist da- 

 mit auch zu erklären, immerhin bleibt noch vie- 

 les übrig, was sie nicht genügend zu lösen ver- 

 mag. Nehmen wir nur z. B. das ebenfalls riesige 

 Dimensionen erreichende Ziehen von Osten 

 nach Westen oder die verschiedenen Zugstypen 

 u. s. w. In ihrem Endresultate gelangen wir 

 auch bei dieser Eichtung dahin, dass sie noch 

 wenig Positives enthält, und spekulativ ist. 



Berechtigung hat sie — wie erwähnt — un- 

 bedingt. Bei der Beurteilung des Zuges sind 

 die Resultate der Zoogeographie, Paläontologie 

 und Geologie jedenfalls in Betracht zu ziehen, 

 aber erst dann, und dann gründlich, wenn die 

 Erscheinung selbst schon besser bekannt sein 

 wird, als sie es heute ist, weil man erst dann 



* Der Vogelzug. Cab. Journal f. Ornith. 1900, pag 



* Der Vogelzug. Cab. 

 S. lOü. 



Journal f. Ornith, 1900. 



