24 



milyen ma, mert csak akkor fogjuk tudni, hogy 

 voltaképpen hogyan kell felállítani a kérdést. 



A kérdésnek itt vázolt fejlődése mutatja már 

 az utat, a melyen haladnunk kell, hogy czélt ér- 

 jünk. Szándékosan ismertettük ezt behatóbban, 

 mivel a mindig objectiv történeti tények leg- 

 jobban világíthatják meg a kérdést. Első sor- 

 ban megállapítandók a tünemény lefolyásának 

 a törvényei, mert a végső ok már oly benső össze- 

 függésben van a keletkezés és fejlődés titkával, 

 hogy csak ezzel együttesen deríthető ki ; a 

 törvények megállapítása azonban végezhető 

 munka c's éppen >'z legíjcn a frladatunl;. Az út 

 e végezel felé még igen hosszú, mivel egyen- 

 getése sokak együttműködését követeli meg. 



A fő feladat jelenleg néhány jobban megfigyelt 

 fajnak megvizsgálni a vonulását elterjedésük- 

 nek egész területén, még pedig vonulási ada- 

 tok alapján, a melyek — mint említettük — 

 azt az egyetlen mozzanatot adják, a mely min- 

 den területre nézve jellemző és könnyen, át- 

 tekinthetően viszonyba állítható. És éppen 

 ebből a szempontból szükséges sokak együt- 

 műküdése, mivel jelenleg még nagy területek 

 vannak, a melyeken a vonulás megfigyelése 

 még meg se kezdődött, míg másokon az eddig 

 gyűjtött anyag még elégtelen. Ez az első lépés, 

 a mely megtéve még nincsen, s bár mielőbb siker 

 koronázná Herman OiTÓnak ez ügyben tett 

 lépéseit a III. nemzetközi ornithologiai kon- 

 gresszuson. 



A második lépés ezután a gyűjtött anyag 

 feldolgozása. A Magyar Ornithologiai Központ 

 erre nézve két utat választott. Herman Ottó 

 kezdeményezésére évről-évre kiadott vonulási 

 jelentéseiben ismerteti a vonulás lefolyását 

 Magyarországon. 1898 is 1899-ben a füsti 

 fecske vonulásának a megismerésére tömeges 

 megfigyelést és rendezett, mind a kettő már 

 fel is van dolgozva. Az eredmény az, hogy 

 egész Európában Magyarország vonulási vií-zo- 

 nyai vannak legjobban feltárva, s hogy a füsti 



zu wissen vermag, wie die Frage eigentlich 

 aufzustellen ist. 



Die hier skizzierte Entwicklung der Frage 

 weist den Weg schon an, der einzuschlagen ist, 

 um zum Ziele zu gelangen. Wir haben ihn vor- 

 sätzlich eingehender erörtert, weil die immer 

 objektiven historischen Thatsachen die Frage 

 am besten zu beleuchten im Stande sind. Zu- 

 erst sind die Gesetze des Verlaufes der Erschei- 

 nung zu ergründen, die Endursache ist schon 

 mit der Frage der Entstehung und Ent- 

 wickelung in so inniger Verbindung, dass sie 

 nur gemeinschaftlich mit derselben aufgekläi't 

 werden kann ; die Feststellung der Gesetze 

 aber ist eine Arbeit, die bewältigt werden kann, 

 und geritile das soll unsere Aufgabe sein. Der 

 Weg zum Endziele ist noch sehr lang, weil er 

 nur durch Mitwirken vieler geebnet werden 

 kann. Die Hauptaufgabe besteht gegenwärtig 

 darin, den Zug einiger besser beobachteten 

 Arten auf ihrem ganzen Verbreitungsgebiete 

 zu erforschen und zwar auf Grund von Zugs- 

 daten, welche — wie erwähnt - das einzige 

 Moment bieten, das für jedes Gebiet charakte- 

 ristisch ist und ein leichtes, übersichtliches 

 Vergleichen gestattet. Gerade von diesem 

 Standpunkte aus ist das Mitwirken vieler not- 

 wendig, weil es gegenwärtig noch viele Gebiete 

 giebt, in welchen die Beobachtung des Zuges 

 noch gar nicht begann, während in anderen 

 das bisher gesammelte Materiale noch unzu- 

 reichend ist. Dies ist der erste Schritt, der bis- 

 her noch nicht geschah, wären doch nur je 

 früher die Schritte Otto Herman's von Erfolg, 

 die er auf dem III. internationalen ornitholo- 

 gischen Congresse in Paris in dieser Angele- 

 genheit gethan. 



Der zweite Schritt ist dann die Bearbeitung 

 des gesammelten Materiales. Die Ung. Ornith. 

 Centrale hat diesbezüglich zwei Wege gewählt. 

 Auf Veranlassung Otto Herman's veröffentlicht 

 sie in ihren von Jahr zu Jahr herausgegebenen 

 Zugsberichten den Verlauf des Zuges in Un- 

 garn. In den Jahren 1898 und 1899 veranstal- 

 tete sie auch eine Massenbeobachtung be- 

 hufs Kenntnis des Zuges der Eauchschwalbe, 

 welche beide auch schon bearbeitet sind. 

 Das Eesultat ist, dass im ganzen Europa die 

 Zugsverhältnisse Ungarns am besten dargestellt 

 sind und dass der Frühjahrszug der Eauch- 



