46 



i det Hele bekræfte sig, at det sidste er i sin Aabenbaring og sine 

 Phænomener mere ubestemt, mere udbredt, udvidet, ligesom udfly- 

 dende i Rummet, end det er fast, strengt begrændset, formbetinget, 

 eller plastisk formbestemt, saaledes som for en stor Deel den skionne 

 Konslskikkelse. Det gielder imidlertid ikke om enhver saadan Frem- 

 bringelse. Jeg vil kun med et Ord nævne, at Maleriet, i Forhold til 

 Plastiken, har langt mindre af den faste Formbegrændsning, mindre af 

 denSkionhedsdannelse i det legemlige Stof, som /j/ZJer Rummet, iStedet 

 for at den malede Gienstand kun synes at fylde del. Jeg kan heller 

 ikke meer, end hentyde til en særskilt Deel af denne Konst, Land- 

 skabsmaleriet, hvilket netop, fordi det beroer paa en Opfatning af 

 Naturformer, deler det mere Ubestemte, mindre skarpt begrændsede i 

 disses Skionhed. Da Aanden i den gamle Verdens Konst-Ideer og 

 Konstproduction forlrinligen levede og virkede i den architektoniske 

 og plastiske Formdannelse, og her sogte at præge Skionheden i den 

 Rummet fyldende Materie: kunne vi saameget lettere forstaae, at 

 den pittoreske Skionhed, og det egentlige Landskabsmalet-i, blev 

 udenfor den antike Konsts Grændser. — Ligesaa lidt kan jeg gaae 

 noiere ind paa at oplyse Skionheden i det musicalske Konstværk, hvis 

 Sandseform er saa grundforskiellig fra Plastikens og Maleriets, 

 som den hele Væsenhed i Horeisen er det fra Synets. Jeg vil 

 kun i Forbigaaende bemærke, at netop Tonernes Konst, og dennes 

 Konstytlringer og Skionhedsværker, ere i endnu langt hoiere 

 Grad egne for den menneskelige Aand og dens skabende Konst- 

 evne, end de Skionhedsbilleder og Konslværker, til hvis Frembrin- 

 gelser Synets Sands udfordres. Synets Skionhed har langt flere 

 og rigere Elementer i Naturen, end Horeisens. 



Jeg er her allerede, maaskee for tidligt, kommen til at bruge 

 et Udiryk, som for en stor Deel kan betegne eller antyde den 

 Anskuelse af Forholdet imellem Natur^kionhed, og det Skionne i 

 Konsten og dens Værker, som jeg vedkiender mig. Inden jeg 

 dog kan forsoge, nærmere at udvikle, hvorledes jeg tænker mig 

 Skionhedens Elementer og Former i Naturen: maa jeg nodven- 

 digen opholde mig et Oieblik ved den almindelige Tanke eller 

 Forestilling om Skionhed i en Gienstand, baade som Billede, og 

 som Indtryk', da jeg nylig har anvendt disse Ord paa en Maade, 



