85 



Academie Royale de Belgique: Comple rendu des sceances de la 



commission royale d'histoire Vol. XVI. 

 Ram. Francisci Sonnii ad Yigliuin Zuichemum epistolæ. Bruxelles 



1850. 

 Henri le Docte: exposé generale de l'agriculture luxembourgeoise. 



Bruxelles 1849. 

 Samme: memoire sur la chcinie et la physiologie vegetales et sur 



l'agriculture. Bruxelles 1849. 



Modet den 25 de April. 



Etatsraad, Professor Molbech forelæste: En Meddelelse om 

 Bolta's og Layard's Opdagelser af assyriske Monumenter ved Ni- 

 nive, og om de i den Anledning reisle kritiske Tvivl. 



Næst efter de store Opdagelser, som have giort Champollions 

 Navn udodeligt, og i hvis Folge det, i Aartusinder af Historien til 

 Sagnenes og Mythernes Uvished og Morke overladte, egyptiske 

 Folks Cultur og Civilisation af Gravhulernes Nat er bragt for Da- 

 gens Lys, har intet Foretagende af saadan Art vakt slorre Op- 

 mærksomhed og Forundring i den hele cultiverede Verden, end de 

 af Franskmanden Botla og Englænderen Layard i de sidste Aar 

 foretagne Udgravninger ved Bredderne af Floden Tigris, i det 

 gamle Assyrien. Dette Land., med det babylonisk-assyriske Rige, 

 som horer til de tidligste, hvis Navn 0»en heller ikke meget meer 

 end det blotte Navn) fra Menneskeslægtens forhistoriske Tider var 

 bevaret i nogle af det gamle Testamentes Boger, og i faa levnede 

 Steder hos langt sildigere græske Forfattere, er derved pludselig 

 blevet Gienstand for historisk og archæologisk Forskning. Det er 

 ikke allene Rigets for halvtrcdie tusinde Aar siden af Jorden for- 

 svundne Hovedstad Ninive, med de Assyriske Kongeborge, man 

 antager at have opdaget i nogle af de vidt udstrakte Jord- og 

 Giuusbankcr paa den venstre Bred af Tigris, til hvilke Landels 

 sildigere Folkestammer fra umindelige Tider have knyttet dunkle, 



