93 



land vilde man tilstaae, og Layard, der ikke havde lært Tegnc- 

 konsten, maatte, ved at ove sig, soge at opnaae den fornodne 

 Færdighed i at aftegne saavel Indskrifter, som andre Gienstande, 

 paa saadanne Steentavler, der, ved Stenens Skiorhed eller ved ud- 

 vortes Indvirkninger, allerede ved Opgravningen vare i hensmuld- 

 rende Tilstand, eller ikke kunde bevares til at indpakkes og bort- 

 sendes. 



Layard begyndte i Efteraaret 1845 sine forste Arbeider ved Udgrav- 

 ningen af den slorsle af de Hoie, der udgiore de saakaldte Nimruds- 

 Ruiner, hvilke i deres hele Omfang af Gruusbakker skulle ind- 

 befatte et Areal i det mindste 10 Gange saa stort, som Khorsa- 

 bads. Den storste, af Layard aabnede eller giennemgravede Hoi, 

 som efter hans Mening skulde være den af Xenophon beskrevne Pyra- 

 mide ved Staden Larissa, er tillige den hoieste. og udgior et endnu 

 nogenlunde kiendeligt Parallelogram, omtrent 1800 Fod i Længden, 

 900 i Breden og 60—70 Fod i Hoiden. — Al beskrive endog 

 kun i almindelige Grundtræk de Opdagelser af begravede Pallads- 

 bygninger, med deres Labyrinther af Sale, Gallerier og Giennem- 

 gange, som det lykkedes Layard i en Tid af henved to Aar at 

 bringe for Dagen: vilde langt overskride Maalet for disse Medde- 

 lelser. Jeg maa noies med at angive nogle faa Data, for i Al- 

 mindelighed at charakterisere den, som hans Fortælling udviser, 

 til et Foretagende af saadan Art i hoi Grad kaldede, med Aand 

 og Talent begavede Englænders vundne Udbylte. I den forste 

 Deel af Layards Udgravninger (eller ved Juletid 1846) havde han 

 endnu ikke aabnet meer end 6 Sale og Værelser. Efterat have 

 faaet mere rigelige Midler til at fortsætte Arbeidet, kunde han 

 udvide det saameget, at han, ved dets Slutning i Sommeren 1847, 

 havde i forskiellige Dele af Nirnruds -Palladsct aabnet i Alt nogle 

 og 20 tildcels ved deres Storrelse og Længde af 160—200 Fod 

 forbausende Sale og Gallerier, opfyldte med en saadan Mængde 

 af Sculptur-Arbeider, at det ikke blev mueligt at optage og bort- 

 sende meer end en Deel af samme; og forend Layard i Julii 

 Naaned 1847 forlod Nimrud, anvendte han sine talrige Arbeidcre 

 i flere Dage til atler at bedække de levnede Monumenter med et 

 tilstrækkeligt Jordlag for at bevare dem til en endnu meget rig 



