100 



Historieskriver, Ctesias, hvis assyriske og persiske Historie. i 20 Boger 

 er tabt, paa de Brudstykker nær, som erc bevarede hos Diodor og 

 nogle Andre. Det er hos ham, man finder den bekiendtc Fortælling om 

 den mediske Hovding Arbaces, og hans Opror mod Assyrernes 

 Konge Sardanapal, der efter et tabt Slag indesluttede sig i Ninive, 

 hvor han paa tredie Aar udholdt Medernes Beleiring, indtil Floden 

 Euphrat, ved en pludselig Stigen af dens Vande (et Phænomen, 

 der underliden endnu skal indtræffe) oversvommede Egnen, og 

 bortrev en betydelig Deel af Ninives Mure. Sardanapal, der nu 

 mistvivlede om længere at kunne modslaae sin Fiende, indesluttede 

 sig med sit Harem, sit Hof og alle sine Skalte i det Indre af sin 

 Kongeborg, lod slikke Ild paa Palladset og saaledes endte sit Liv; 

 efterat han allerede i Begyndelsen af Beleiringen havde bortsendt 

 sine Sonner og Dottre til en af sine troe Salrapcr i Paphlagonien. 

 Mederne trængte da giennem Aabningen paa Stadsmuren ind i 

 Ninive, hvis Indbyggere Arbaces vel behandlede skaansomt; men 

 nodte dem til at romme Staden, lod dem fordeles omkring i Lands- 

 byer, og sloifede Ninive aldeles*). — Delte maatte man saaledes 

 betragte som den tidligere Erobring og Odelæggelse ved Mederne 

 (en medisk Erobring af Ninive omtaler ogsaa Herodot. I. 185.) 

 hvorved er at erindre, at Ctesias hos de Gamle ikke havde noget 

 særdeles godt Lov for sin Troværdighed, eller historiske Kritik; 

 og at Beretningen om Sardanapal , der i (ivrigt i sine Grundtræk 

 har et historisk Præg, i hvert Tilfælde maa sættes tilbage i en 

 fiern og uvis Sagntid. 



Langt mere historisk sikker er Erobringen og Ødelæggelsen 

 af Ninive ved den mediske Konge Cyaxarcs, der vilde hævne sin 

 Faders Nederlag og Dod; hvorom Herodot i stor Korthed fortæller 

 (1.102. 103. 106); i det han henviser til sin Historie af Assyrerne 

 og Mederne, som enten aldrig er skreven, eller er tabt. Dog 

 taler han endnu paa et andet Sted (I. 178) om Ninives Odelæg- 

 gelse, hvor han tilfoier: at efter den Tid blev Babylon det assy- 

 riske Riges Hovedstad. — Undtager man nu de faa, enten mythi- 

 ske eller eventyrlige, Sagn om Ninas, som den forste Stifter af 

 Ninive (henved 2300 A. f. Chr.), om hans Begravelse i Palladset 

 8 ) Diod. Siculi Mist. Lil). II. cap, 24-28. 



