150 



omgikkes han i en fortrolig Kreds med A. S. Orsled, Øhlenschlæger 

 og Steffens, Mænd, hvis Navn og Beromthed strækker sig langt ud 

 over deres Fædreland. Med sin beromte Broder deelte han Inter- 

 esse for dyb philosophisk Granskning, med Øhlenschlæger et af 

 Poesien let grebet Gemyt, med Steffens Lyst og Evne til ved 

 Tænkning at udforske Naturbegivenhedernes dybere Sammenhæng; 

 men som experimenterende Naturforsker stod han ene og hoit 

 over de fleste Samtidige paa hele Jorden. Det varede imidlertid længe 

 forend han som saadan naaede det Standpunkt, der har skabt en ny 

 Udviklingsretning i Physiken, og banet Veien for hine store practiske 

 Anvendelser, som altid ville blive et af vor Tids Særkjender, og deri var 

 Orsted netop meget forskjcllig fra flere berornte Naturforskere, 

 der anvendte deres hele Liv for at udvikle een heldig Idee, eet 

 lykkeligt Greb, som de i Ynglingsaldercn have gjort, at han forst som 

 moden Mand sendte sin store Opdagelse tilsyneladende næslen uden 

 Forarbeider, men ikke desmindre fuldfærdig ud i Verden, og han 

 har ikke behovet at tage noget tilbage af det, hvormed han udrustede 

 den fra Begyndelsen. 



See vi hen til hans tidligste Arbeider, da iagttage vi, hvorledes han 

 hælder snart til den ene, snart til den anden Side af Videnskabeligheden, 

 og foler Lyst og Evne til at forsoge sin Kraft paa de meest forskjellige 

 Gjenstande. Paa hans forste akademiske Priisskrift om det poetiske 

 og prosaiske Sprog fulgte et Priisskrift om Modervandets Oprin- 

 delse, Natur og Nytte, og derpaa en Doctordispulats „de formå 

 metaphysices naturæ externae." 



Med delte sidste Værk begynder hans forste bestemt udprægede 

 videnskabelige Periode, som culminerede og paa en vis Maade sluttede 

 med hans „Ansichten der chemischen Naturgesetze". Af denne Bogs 

 Hovedafdelinger handler en om Rækkerne af de cheniiske Sloffer. 

 Forfatlcren viser heri, atCharacteristiken af de forskjellige Rækker maa 



1846: Det italienske Videnskabernes Selskab i Modena. 



— Det naturvidenskabelige Selskab for Canton Vaud i Lausanne 



— The british association (coi responderende .Medlem). 

 1848: Det philosophiske Facilitet i Prag (Doctoi diplom). 



1850: Videnskabernes Selskab i Madrid (corresponderende Medlem). 



1850: Studenterforeningen i Kjobenhavn (Æresmedlem). 



