152 



blev ved ham ikkun antydet, ikke udviklet. Berzelius kom senere, som 

 det synes upaavirkct af Orsted, men en stor Deel af den svenske Che- 

 mikers Livs rasllose Virksomhed var dette Systems Udvikling helliget. 



Forresten fremkaldte Orsleds Bog i Begyndelsen ikke liden 

 Interesse, som dog snart tabte sig, sandsynligviis især paa Grund 

 af de store politiske Omvæltninger i 1813—1815 og den blev 

 uden synderlig Indvirkning paa Videnskabens senere Udvikling. 



Naar Orsted i denne forste Periode af sin videnskabelige selv- 

 stændige Udvikling mere blev betragtet som Naturphilosoph, end 

 som Naturforsker, saa har denne Mening en vis Berettigelse i den 

 hele Maade, hvorpaa han behandlede sin Videnskab, idet han sogte 

 at udfylde de erkjendte Mangler i vore Kundskaber ved Raison- 

 nement og Folgeslutninger, medens han som Naturforsker vilde 

 have sogt at lose Gaaden ved nye Erfaringer samlede ved Forsog 

 og Iagttagelser. Det være langt fra at jeg skulde paastaae, at 

 han i denne Tid aldeles forsomte den experimentale Vei, men den 

 var underordnet, og traadte kun lidet frem i hans Værker. Men 

 med detArbeide, hvoraf jeg har givet nogle Hovedtræk, afsluttede 

 han denne Retning, og nu belraadte han den Bane, der skulde 

 fore ham til den hoieste Udmærkelse, og sikkre hans Navn en 

 Plads i Videnskabens Historie saa længe Menneskeslægtens Cullur 

 ikke gaaer aldeles tilgrunde. 



Orsted havde alt tidligere beskjæftiget sig med experimentale Un- 

 dersøgelser o\er Klangfigurerne, som bleve meddeelte delte lærde Sel- 

 skab, og hvorfor han modtog dets Solvmedaille, men forst efter at han 

 havde udtalt, hvad han kunde og vilde udtale over de dybere Aarsagcr 

 tilNaturphænomerne fra hans daværende Standpunkt, begyndte han for 

 Alvor og med samme Aand og Skarpsindighed at dyrke den expe- 

 rimentale Side af sin Videnskab. Da jeg 1818 gjorde hans Bekjendt- 

 skab, fandt jeg ham ivrigen beskjæftiget med Forsog over Vandets 

 Sammentrykning. 1 Begyndelsen var hans Apparat ufuldkomment, 

 men efterat han ved fortsatte Experimenter var bleven nærmere 

 bekjendt med Gjenstandens Vanskelighed, construerede han det 

 Apparat, som nu findes i alle physiske Samlinger og udmærker sig 

 lige saa meget ved sin Elegance og ved den Lethed, hvormed man 

 foretager Experimenterne, som ved sin Noiaglighed. Sporgsmaalet 



