154 



Pa Milliondele for een Atmosphæres Tryk. I det folgende Aar 

 optog han atter Sagen, da imidlertid et Arbeide af CoUadon og 

 Slunn over samme Gjenstand var udkommet, hvori de vel i det 

 Hele bekræfte Orsteds Forsog, men dog erholde Sammentryk- 

 ningen til 50.5 Milliondeel. Der opstod i Anledning af disse Forsog 

 en Meningsforskjellighed med Hensyn til Beregningen af Glassets 

 Sammentrykkelighed, idet Colladon og Sturm beregnede den 

 efter Glaslængdernes Sammentrykning ved trykkende Kræfter, 

 medens Orsted sogte at bestemme den ved directe Forsog i sit 

 Apparat. 



Der viste sig herved nogle ganske mærkværdige Forhold, idet 

 Sammentrykkeligheden af Vand, hvori en Mængde smaa Glasstykker 

 vare kastede, fandtes langt storre end man af de enkelte Massers 

 Sammentrykkelighed kunde vente. Orsted meente, at dette Forhold 

 var afhængig af en Tiltrækning mellem Glasstykkernes Overflade 

 og Vandet, og vilde have fulgt dette Phænomen; men andre Ar- 

 bejder forhindrede ham i at udfore dette. 



En anden af Orsteds Undersogelser, som staaer i noieste Forbindelse 

 hermed, er over den ved Vandets Sammentrykning udviklede Varme. 

 Allerede i 1833 foretog han en Række Beregninger over sine 

 dertil horende Forsog og kom, under den Forudsætning, at der 

 ved denne Sammentrykning udvikler sig for hver Atmosphæres 

 Tryk en Varme af V« af en Grad Celsius, til det Resultat, at Van- 

 det sammentrykkes 46 Milliondele for hver Atmosphæres Tryk. 

 I 1845 provede han denne Varmeudvikling ved Vandets Sammen- 

 trykning ved Hjælp af den thermoelectriske Varmemaaler, hvorved 

 han erholdt Varmeudviklingen for hver Atmosphæres Tryk = V49,2 C. 



Ogsaa over Luftens Sammentrykning har Orsted foretaget For- 

 sog, i Forening med Capitain Suenson, hvortil de benyttede, deels 

 en Quiksolvsoile af 19 Fods Hoide, hvor man bestemte Sammen- 

 trykningen ved Maal, deels Vindbosser, hvor man bestemte denne 

 ved Vægt. Disse Forsog gave det Resultat, at den Mariotteske 

 Lov gjælder for Tætheder, der ere noget over hundrede Gange 

 storre end Luftens Tæthed er ved Atmosphærens sædvanlige Trykfor- 

 hold, og at der ikkun ved Overgangen til den draabeflydende Til- 

 stand indtræde andre Forhold. Senere Undersogelser, især af 



