163 



erhvervet sig varige Fortjenester af den danske Litteratur i Almin- 

 delighed, og foruden mange Afhandlinger, der tildeels ere optrykte 

 i hans „Samlede Skrifter", tog han en væsentlig Deel i Discussio- 

 nerne over de indleverede Anmeldelser. Hans Interesse for Spro- 

 gets Reenhed bragte ham tidlig til at stræbe at indfore en dansk 

 videnskabelig Nomenclatur i Chemien. Vel ere en Deel af hans 

 Forslag ikke optagne, men Meget har ved almindelig Brug faaet 

 Hævd, og hans Udtryk, udmærkede ved Korthed, Boielighed og Be- 

 stemthed, have ikke lidet lettet Udviklingen af den danske chemiske 

 og physiske Litteratur. Ogsaa udenfor hans nærmere Videnskaber 

 dannede han mange nye Ord, som ere optagne i Sprogets Skat. 



Fra hans tidligste Udvikling tiltrak Videnskabens Indflydelse paa 

 Livet, dens praktiske Retning, ham i hoi Grad, og mange Afhandlinger 

 vidne om hans Bestræbelse ogsaa at skaffe denne practiske Retning An- 

 erkjendelse i Staten. Herhen horer foruden Beretningen om de Born- 

 holmske Reiser, „Tanker over Muligheden af at gjore Træets bedste 

 chemiske Anvendelse mere almindelig", ,Forsog over en Forbedring af 

 Ringning med Klokker" og flere andre mindre litteraire Arbeider. Den 

 samme Tanke havde væsentlig Indflydelse paa hans Forslag til Op- 

 rettelsen af Selskabet for Naturlærens Udbredelse, der kraftigen 

 underslottet af Nationen i en Række af Aar med Held har virket, 

 og endnu vedbliver at virke til Opnaaelsen af sit Formaal. 



Det var endnu den samme Aandsretning, der bestemte ham til med 

 stor Udholdenhed at arbeide paa Opreltelsen*af en polytechnisk Lære- 

 anstalt, og da Regjeringen i 1829 omsider stiftede en saadan, ansaae 

 han den Indflydelse, han havde derpaa for noget af det Gavn- 

 ligste, han havde udrettet for sit Fædreland. Han vedblev indtil sin 

 Dod med Uegennyttighed uden Gage at forestaae Stiftelsen som Di- 

 rector, og han var i den lange Tid en af dens ivrigste Lærere, 

 der belærende og vækkende havde den slorste Indflydelse paa de 

 unge Mænds senere Udvikling. Længe efter at de havde forladt 

 Anstalten, vedligeholdt Orsled sin Forbindelse med dem, og naar 

 han opdagede Talent og god Villie hos unge Mennesker over- 

 hovedel, var han deres ivrigste Talsmand, og sogte ved hver Lei- 

 lighcd at drage dem frem til den Stilling, som han antog de for- 

 tjente, og hvori de kunde stifte Nytte. Jeg har selv i sin Tid 



