182 



Korn tillod ikke nogen nærmere Undersogelse deraf. Derimod 

 fandt jeg i Forbigaaende ikke langt fra Gaarden Rordal, paa den 

 ovre Skraaning af de her ikke hoie Osterbakker, en mere hvidlig 

 Plet, paa hvilken en Blanding af de ovennævnte fem Skaldyr, som 

 sædvanlig udgjore de langt overveiende Bestanddele af de hidtil 

 bekjendte Kjokkenmoddinger, opploiedes, og mellem disse enkelte 

 men utvivlsomme Flintflækker. Opdyngningens Natur havde jeg 

 derfor ingen Tvivl om. Den syntes her kun al have en ringe Om- 

 fang, og dens Hoide over Fjorden kunde vel omtrent være 50 Fod. 



I den dobbelte Hoide syntes derimod de Skaller at forekomme, 

 om hvilke jeg paa Rordal erholdt Underretning og som bleve mig 

 paaviste omtrent tys Miil fra Gaarden, men dog endnu paa dennes 

 Marker. De opploiedes paa nogle Agre, der stodte til de steile 

 Skrænter, som danne Siderne af den i Danmarks Flora bekjendte 

 meget snevre og dybe Dal, som kaldes Dybdal og som halvmaane- 

 formig gaaer ind i det hoie Land. Dalens ydre Del synes tidligere 

 at kunne have været en Vig af Fjorden, men nu er den tor og 

 kun en lille Ferskvandsdam er tilbage i dens Bund, i hvilken der 

 lober en ubetydelig Bæk. Skallernes Beliggenhed i den oven- 

 nævnte Hoide paa den overstc Skraaning af den snevre Dals hoie 

 Sider, den Omstændighed, at de atter her tilhore de 5 i vore Be- 

 retninger oftnævnle Skaldyr og ikke vare blandede med de sæd- 

 vanlig paa Stranden talrig forekommende og opkastede Skaller, 

 og derhos kun bestod af udvoxne Dyr, de flere Flintflækker, som 

 tilligemed Banen af en firsidel Flintoxe opsamledes imellem dem 

 paa Agrenes Overflade, ere ligesaa mange Grunde for, at der under 

 den dyrkede Overflade skjules en slorre eller mindre Ophobning 

 fra Urindvaanernes Tid. 



Længere tillod Tiden mig ikke at forfolge Bakkcslrækningen 

 hverken i nordostlig eller sydlig Betning, for at faae Vished om, 

 hvorvidt der endnu fandtes flere saadanne Opdyngninger paa det 

 hoie Land, hvis-nordlige liegrændsning Osterbakkerne danne og 

 som til Forskja-I fra de andre hoie, med Kjærstrækninger eller 

 andet Lavland omgivne Kridloer, kunde kaldes INorreliandersholm. 



