204 



ansee Urindvaanerne som Gjerningsmændene, men jeg maatte soge 

 disse blandt en langt senere Befolkning. Saafremt nemlig Hav- 

 stokkens Bedækning med disse store, og som det synes, fiskede 

 Blaamuslinger kun fandtes langs med de kalkrige Fjordskrænter, 

 kunde man tænke sig, at da disses steile Skraaninger maatte give 

 let Adgang til Kalkmassen, havde man maaskee i ældgammel 

 Tid, forend man forstod at grave egentlige Kalkgruber, taget 

 Kalk overalt langs Skrænterne, og at Kalken var bleven brændt 

 lige under disse paa Havstokken, hvorfra den tillige var 

 saa let at bortfore tilsoes. „ Man kunde derved forklare sig 

 Oprindelsen baade til Kulfarven og Kulbrokkene og til de sprukne 

 halvglasserede Flintnyrer, som aldeles ligne dem, der findes ved 

 vore Kalkovne; og de sammenbragte Muslinger kunde man tænke 

 sig at have udgjort en Del af de ved Stranden arbeidende Kalk- 

 brænderes Fode. Paa et Sted i Nærheden af Refsbæk bærer vir- 

 kelig Foden af Skrænterne hyppige Mærker af ældre Indgrav- 

 ninger og gjengiver, men rigtignok i det meget Smaa, hvad Flad- 

 bjergbakkerne frembyde efter en saa meget storre Maalestok; i 

 disse Bakker har der nemlig siden umindelige Tider været store 

 og rige Kalkbrud, som have foraarsaget storartede Forstyrrelser 

 i Bakkerne og have givet dem et meget mærkværdigt og frem- 

 medt Udseende. Denne Tydning af det Forefundne giver jeg iovrigt 

 kun fordi jeg ingen naturligere har kunnet finde, og for at henlede 

 den Opmærksomhed paa Havstokken og dens Muslinger, som de 

 visseligen fortjene. 



Jeg kommer nu til at omtale de Arbeider, Comiteen har 

 udfort her i Sjælland og som for det forste have bestaaet i den 

 Revision, hvilken vi have underkastet alle de Punkter ved Fssefjorden, 

 som vi ikke havde besogt, siden vi vare komne til en endelig og 

 fast Anskuelse om Opdyngningernes Natur. 



Vi have overbevist os om, at de i vore tidligere Beretninger 

 omtalte Forhold ved Kattingevcerk, Bilidt, Herslevpynt og Lang- 

 tvedfærge utvivlsomt godtgjorc, at Urfolkene kortere eller længere 

 Tid have opholdt sig paa disse Steder og som Minder om deres 



I! 



