226 



Heinrich Christian Schumacher, Son af Amtmand og Kammer- 

 herre Andreas Schumacher, Broder til Capiiain og Chef for Raket- 

 corpset Andreas Anton Frederik Schumacher , er fodt i den hol- 

 sleenske Flekke Bramstedt, hvor hans Fader levede som Amtmand 

 over Segeberg Amt, efterat han ved det Struenseeske Ministeriums 

 Fald havde mistet sin tidligere Stilling som Cabinetssecretair hos 

 Kong Christian den Syvende. H. C. Schumacher, der allsaa til- 

 bragte sine forste Aar deels i Bramstedt, deels i Segeberg, hvor- 

 hen Amtshuset senere flyttedes, mistede allerede i det tiende Aar 

 sin Fader, men har dog udentvivl endog langt henne paa sit Livs 

 Bane kunnet spore Virkningerne af den faderlige Forsorg. Lige- 

 som nemlig Amtmand Schumacher i Betragtning af sit svagelige 

 Helbred tidlig havde ladet sig det være magipaaliggende at over- 

 give sine Sonners Underviisning til en samvittighedsfuld og dygtig 

 Mand, den ved sin Topographie over Slesvig og Holsteen bekjendte 

 Pastor Dorfer, saaledes berettes det ogsaa, at han i Foleisen af, 

 at han snart skulde bortkaldes fra sin Familie, havde anbefalet sine 

 Sonner til Kronprindsens, senere Kong Frederik den Sjettes Naade. 

 At Dorfer fuldkommen har svaret til den Tillid, der visles ham, 

 derom lade vor Schumachers senere Taknemmelighedsyttringer mod 

 denne Mand ingen Tvivl, og dette Forhold kan saaledes antages 

 at have givet Anledning til, at da Dorfer omtrent samtidigt med 

 Amtmand Schumachers Dod i Aaret 1790 erholdt Ansættelse ved 

 en Kirke i Altona, besluttede Fru Schumacher at tage Bopæl i 

 denne By, og lade sine Sonner besoge det derværende Gymnasium. 

 De Efterretninger man har om denne Periode af vor Schumachers 

 Liv, ere vel ikke mange, men vidne om, at de samme Interesser, 

 der senere bleve de fremherskende, allerede tidlig have yttret sig. 

 Man erfarer saaledes, at han allerede som Discipel paa Gymnasiet 

 har folt sig tiltrukken af de classiske Skribenter i en for hans 

 Alder usædvanlig Grad, og at han ved ivrigt Selvstudium sogte at 

 raade Bod paa den sandsynligviis noget ufuldstændige Underviis- 

 ning i Mathemalik og Astronomie, ligesom at han endvidere, hvad 

 Astronomien angaaer, ikke fandt sig tilfredsstillet ved en blot 

 theoretisk Kundskab, men i sine Fritimer forfærdigede astrono- 

 miske Instrumenter, og selv anstillede Iagttagelser. Men med 



