233 



i en videre Kreds, men ogsaa indeholdt flere Meddelelser, der 

 havde Interesse for den egentlige Astronom. Over særskilte Æm- 

 ner har han i Aaret 1825 bekjendtgjort : „Journal of observations 

 at Helgoland", som indeholder en Anvendelse af den Besselske 

 Methode til Bestemmelse af Polhoiden, og i Aaret 1827, som 

 Lykoskningsskrift til Statsminister Mallings halvtredsindstyveaarige 

 Jubilæum, Afhandlingen : „de latidudine speculæ Havniensis", hvori 

 han ogsaa meddeelte nogle af sine egne til denne Bestemmelse 

 sigtende Iagttagelser. Endelig udgav han i 1842: „Observationes 

 cometæ anni 1585 Uraniburgi habitæ". Hvad hans praktiske 

 Arbeider angaaer bliver at bemærke, at han i Anledning af 

 de i det danske Maal- og Vægtsystem paatænkte Forandringer 

 har beskjæftiget sig meget med en Sammenligning af de vigtigste 

 lovbestemte Vægteenheder, hvorom han har meddeelt Noget i 

 Philos. Transact. for Aaret 1836, samt i Jahresbericht fur 1837 — 

 1839 der hamburgischen Gesellschaff zur .Verbreitung malhema- 

 tischer Kenntnisse, ligesom ogsaa, 1 at han i 1830 paa Gaarden 

 Gyldensteen i Fyen har foretaget en Bestemmelse af Secundpen- 

 dulets Længde, af hvilken Bestemmelse Besultaterne dog endnu 

 ikke ere bekjendtgjorte. Vigtigere end disse Undersogelser blive 

 imidlertid hans geodetiske Arbeider, der, hvorvel de ikke kunde 

 tilendebringes i det Omfang, som han selv fra Begyndelsen havde 

 haabet, dog have givet ham Leilighed til at erhverve sig væsent- 

 lige Fortjenester af Geodesien Det er saaledes Schumacher, hvem 

 Æren tilkommer for forst at have givet et Exempel paa den chro- 

 nometriske Bestemmelse af tvende Observatoriers Længdeforskjel, 

 der hævede den Tvivl, som tidligere fandt Sted med Hensyn til 

 Tilstrækkeligheden af denne Methode i Tilfælde, hvor man onskede 

 at opnaae den hoieste Noiagtighed. — Hans Opmaaling af Gradmaa- 

 lingens Grundlinie, om hvilken han har givet en detailleret Beret- 

 ningi Skriftet: Schreiben anHerrnDr. Olbers 1821, var et Mesterværk, 

 der ikke alene formedelst Sindrigheden af de anvendte Methoder strax 

 blev beundret af de Sagkyndige, f. Ex. den dette Forelagende 

 overværende Gauss, men ogsaa ved senere Opmaalinger, navnlig 

 den af Gerling udforte baierske Gradmaaling, hvad den virkelig 

 opnaaede Noiagtighed angaaer, har fundet en sjelden Stadfæstelse. — 



