33 



i 



han enkelte franske Skikke, der behagede ham; thi skj ondt han 

 aldrig, som Thorlacius , var fransksindet eller Beundrer af Na- 

 poleon i politisk Henseende, saa var han dog meget indtaget 

 af det Selskabelige hos Franskmændene. Medens han logerede 

 hosNyerup, gav han saaledes undertiden franske Chokolade- 

 Déjeunéer for sine Venner. Thorlacius, Muller, I. W. Hornemann, 

 Nachtegall, Werlaufl o. A. samledes ved saadan Leilighed hos 



ham 11 . 



Nyerup havde imidlertid allerede offentlig bebudet 1 - det 

 Frankrig udkastede Skrift om Philip August og Ingeborg, og del 

 udkom i Sommeren 4801. Denne Afhandling var vistnok udar- 

 beidet med Critik, Lærdom og omfattende Benyttelse af de fran- 

 ske Bibliothekers Skatte; men hvad der dog allermeest charac- 

 teriserede den, var en vis fransk Lethed og Ziirlighed, der endnu 

 ikke allevegne naturligt havde ladet sig forene med Moders- 

 maalets nordiske Aand, og derfor hist og her gav Stilen et 

 noget fremmed Anstrog. Dette lærLe Skrift gjorde ikkedesto- 

 mindre megen Lykke: det læstes som en Moerskabsbog, og gav 

 Exemplet paa en Forening af Grundighed og Smag, som var 

 sjelden dengang, og altid vil blive det. 



Endelig vilde Engelstoft ogsaa i delte Aar forste Gang 

 forsoge sig som academisk Docent. I Sommersemestret 1801 an- 

 meldte han Forelæsninger over nordiske Anliquiteter som Ind- 

 ledning til et Foredrag over Fædrenelandets Historie, og da de 

 i dette Halvaar udentvivl ikke kom istand, gjentog han Anmel- 

 delsen 1 ' 1 ogsaa for det folgende, ligesom han samtidig tilbod 



ii Meddelelse af Samtidig. Neumann var borte: blev allerede i De- 

 cember 1799 Præst i Norge. - 12 Lærde Efterr. 1800. No. 31, S. 489, 

 altsaa i Slutningen af Juli 1800, eller nogle Ugfer efter Engclstofts Hjemkomst. 

 — 13 Den lyder dog ikke ganske cens i Lcctionscatalogeme. I Som- 

 mersemestr. 1801 bedderdet: succinclaantiquitulum domeslicarum ex- 

 posilio: jvfr. Univ. Journ. IX. 86.; i Vintersemestr. 1801-2 derimod: res 

 publica et privala veterum Sca?idinavorum. Men det er dog vist samme 

 Forelæsning. 







