38 



Monster indledede og indbod Engelstoft som Professor ved 

 særlige Skrifter til sine forste Forelæsninger: i Foraaret 1803 

 udgav han i denne Anledning en Afhandling de pretio literarum 

 Romanarum nostra ætale rite æstimando, og i Efteraaret en 

 kort systematisk Oversigt over Indholdet af den anmeldte Fore- 

 læsning over de historiske Videnskabers Encyclopædie. Det 

 forste af disse Skrifter blev i en noget stodende Hofmester- 

 Tone bedomt af Professor Niels Schow 23 , der udentvivl har an- 

 seet Historikerens latinske Skriveovelser for et Slreifelog ind paa 

 Philologernes Gebet, og besynderligt nok havde endeel at ud- 

 sætte paa Engelstofts latinske Still-"; men det fandt paa 

 andre Steder meget Bifald og blev endnu over en Menneskealder 

 senere erindret med Berommelse'- 7 . Det andet Skrift turde vel 

 være mærkeligere som et Bidrag til Kundskab om Forfatterens 

 daværende videnskabelige Udvikling end just ved sig selv. I hiin 

 Oversigt vare nemlig ikke alene samtlige statistiske Discipliner i 

 stort Omfang optagne, men det hele System af disse var derhos 

 ordnet paa en Maade, som endnu ingenlunde var almindelig i 

 de dengang brugte Compendier af den Achenwallske Skole, om 

 end Schlozer allerede havde viist Veien til en mere frugtbar 

 Behandling-*. Overhovedet yttrede Engelstoft lidlig Forkjair- 

 lighed for de politiske og oconomiske Videnskaber, og han 

 læste i Aarene 1804—1806 bestandig over Slatistiken, skjondt 

 Kjerulf til samme Tid holdt lignende Foredrag. 



Engelstofts academiske Forelæsninger vandt særdeles Bi- 

 fald. Til deres almindelige Character horte ikke saameget en 



■ib Lærde Efterretn. 1803, S. 423-47 og 467—477. — *; Recensio- 

 nen er nok ogsaa rettet mod Thorlacius; thi i Indledningen doleres overUniver- 

 sitets-Programmernes tiltagende Slcthed, siden Baden ophorle al skrive dem , 

 hvorhos den Sætning fremsættes, at Programmers For færdig els e aldrig skulde 

 overlades unge Mænd. — 27 Blev oversat i Egeria I. 2. S. 398 fg. JvlY. 

 Osts Materialier III. (1837) S. 971, hvor det kaldes: Engelstofts gyldne 

 Afhandling. — 28 Ae ta Consis tor ii ad 4 Oethr. 1803 vise, at Engels- 

 toft erholdt fri Tryk til denne Afhandling. 





