44 



ninger behagede ham ikke; men han table aldrig Interessen 

 for selve Bibliotheket, der fornemmelig kan takke hans Iver 

 og Indflydelse i det Rosenkroneske Huus for den skjonne og 

 kostbare Gave af den Hjelmsljerneske Bogsamling et Par Aar 

 efter 5 . Men Universitetet maatte nu erstatte En gels toft, hvad 

 han i oeonomisk Henseende tabte ved at forlade Bibliotheket, 

 og fra samme Tid af lilstaae ham et aarligl Tillæg af tohundrede 

 Rigsdaler af den academiske Fond fi . 



lovrigt hengik endnu nogle Maaneder, inden den nye Di- 

 rection og dens Bureau bleve fuldkommen organiserede, og ad- 

 skillige Expedilioner, Udnævnelser og deslige, som egentlig 

 henhorle under Direclionen, vedbleve ligesom forhen at udfærdi- 

 ges fra Cancelliet. Men i Lobet af September var Organisationen 

 fuldendt og hele del lærde Underviisningsvæsen ganske adskilt 

 fra Cancelliet 7 . 



Universiletsdirectionens Stiftelse var en vigtig Begivenhed 

 ogsaa i Engelstofts Liv. Han blev næsten uafbrudt knyttet * 

 til delte Collegium fra dets Begyndelse til dets Oplosning. 

 Vistnok fortsatte han sin academiske Lærervirksomhed; ogsaa 

 leverede han nu og da mindre videnskabelige Bidrag, saasom 

 ved denne Tid en Afhandling efter Jorgen Sorterups Præstigiæ 

 oeconomiæ ruralis 8 . Men han var dog fra nu af kommen heelt 

 ind i det practiske Forretningsliv og vandt aldrig Tid til storre 

 lærde Arbeider. Hvorvidt han var skabt for Administrations- 

 Faget, derom have Meningerne været deelte; men i hans tidligere 

 Aar havde begge Partier, som dengang strede med hinanden, 

 ligestore Tanker om hans Kald i denne Henseende. Da saalcdes 

 Kaas engang i hine Dage talte med Engelstoft, yttrede han 

 disse Ord: „De skal dog vide, at det ikke vilde være blevet 



5 Biblioth. Histor. S. 285. — 6 Consistor. Copiebog 1805, 

 5 Juli. — 7 Colleg. Tid. 1805 S. 585-90. 596-605 har den nye Instruc- 

 tion af 13 Seplbr. — s SUand. Lit. S. Skr. 1805. I. 382-458. 



