46 



kun expedere Collegiets Beslutninger, og med Hensyn dertil be- 

 sad han i hoi Grad de fornodne Egenskaber. Han havde af 

 Naturen ualmindelige Gaver ikke alene lil en klar og bestemt 

 Fremstilling paa Papiret, men han forstod tillige at udtrykke 

 sig med en Lethed og Smag, som han saaledes overforte til 

 Forrctningssproget, at Udfærdigelserne fra Universiteletsdirec- 

 lionen gjennem hans Bureau af kyndige iMænd bleve anseéte for 

 Monstre i Embedsstilen '\ 



Mon Engelstoft var i Virkeligheden som Bureauchef 

 meget mere end simpel Expedient. Hans personlige Forhold 

 lil Hertugen, saavelsom til Malling og Moldenhawer, hans alsi- 

 dige videnskabelige Dannelse, hans paa Erfaring grundede 

 Kjendskab baade til Universitetet og Skolevæsenet sikkrede ham 

 allerede i denne Periode en meget betydelig Indflydelse paa 

 Direclionens Beslutninger og Foretagender. Der var dengang 

 Meget at skabe fra Nyt af; thi man var midt i Reformernes 

 Tid. Regjcringen selv var særdeles opmærksom paa Underviis- 

 ningsvæsenets Forhold og Fremgang ogsaa i andre Lande for 

 deraf at hente Raad og Vink til Efterligning eller Advarsel, 

 og Thorlacius idetmindste havde tilligemed den offentlige Un- 

 derstøttelse, han nod under sin Udenlandsrejse, faaet den For- 

 pligtelse at indsende Beretning om Skoleundervisningens Til- 

 stand i de Lande, han besogte 11 . Er det end uvist, om der havde 

 paahvilet Engelstoft en lignende Pligt, saa er det dog vist, 

 at han paa sine Reiser, som ahnede han den Fremtid, der ven- 

 tede ham, med særdeles Opmærksomhed havde betragtet og sat 

 sig ind i Organisationen af de videnskabelige Anstalter 15 . Han 

 vedblev siden gjennem Literaturen at foroge og udvide den 

 Kundskab, som han paa Stederne selv ved Erfaring havde 



13 Om hans Then ri e deraf — ncdrnfor. — 14 B. Thorlacius, Efler- 

 retn. om (Jnderv. Tilstand i Druart. S. 4. — ij Brevene i Neu- 

 manns Reiseiagttagelser rundt om f. E. I. 38 fg. 267 fg. 273 o. s. v. 



