52 



Hans Virksomhed som Universitetslærer blev ikke længe 

 derefter udvidet paa en Maade, der var ham særdeles behagelig. 

 De statistiske Forelæsninger, der henhorte til den fuldstændige 

 juridiske Embedsexamens Discipliner, vare hidtil holdte af Kjerulf, 

 medens Engelstoft ifolge sin Forkjærlighed for dette Fag, 

 maaskce ogsaa i den Mening, at han deri var trængt videre 

 frem end hans Collega, af egen Drift ligeledes læste over Fæ- 

 drenelandets Statistik og endnu i Vinterhalvaaret 1809 — 1810 

 foredrog den statistiske Encyclopædie. Kjerulf dode i det fol- 

 gende Efteraar, den niogtyvende September, og det blev nu 

 overdraget til Engelstoft paa Embeds Vegne at besorge det 

 statistiske Cursus for de juridiske Studerende 33 . Disse Forelæs- 

 ninger horte til Engels tofts kjæreste Pligter, og de bare i 

 hans kraftigere Aar Vidnesbyrd nok derom. Vistnok horte 

 man dem stundom skjævt bedomte af Folk, der enten ikke 

 havde fulgt denne Videnskabs Udvikling i en nyere Tid eller 

 overhovedet ansaae dem for et unyttigt Paahæng til den juridi- 

 ske Examen; men langt competentere Dommere yttrede sig 

 offentlig og gjentagende om En gels tofts statistiske Arbeider 

 paa den meest hædrende Maade, idet de opfordrede ham til 

 at udgive sine „skjonne statistiske Forelæsninger og vise vore 

 Lærde, hvorledes en dansk Statistik bor skrives". Og disse 

 Yttringer fortjene saamegen mere Opmærksomhed, som de kom 

 fra en Side, hvorfra Engelstoft ellers ikke altid horte Lov- 

 taler 34 . 



Endelig frembod ogsaa hans Stilling i Universitetsdirec- 

 tionen i disse Aar en Anledning til Virksomhed, der forte ham 

 ud over Collegielivets daglige Trivialitet. Det længe agiterede 

 Sporgsmaal om Oprettelsen af et Universitet i Norge blev af- 

 gjort ved et Kongeligt Rescript til Direetionen af anden Sep- 



1809 1.154-64, 3I6. II. 156.312. 1810 I. 231—37. Lærde Efterretn. 



1810 S. 168. 231-32. 352. - 33 Univ. A nnal. 1810. S. 85 -87. 240 - 

 34 Ost's Minerva (1837), I. 204. 



