69 



maaskee vare for vanskelige, deels deri at Skolerne savnede 

 Lærere af tilstrækkelig Duelighed 14 . Forordningen af tiende 

 August 1818 afskaffede altsaa ved Examen artium adskillige 

 skriftlige Udarbejdelser, der formeentlig stode i Misforhold til, 

 hvad man medrette af Skolerne kunde fordre, navnlig den lyd- 

 ske og franske Stiil, hvorimod Fordringerne i de gamle Sprog 

 bleve udvidede, fornemmelig i det Græske. Med Hensyn der- 

 paa kaldte Forordningen af fireogtyvende October 1818 igjen 

 tillive under Navn af Skole-Embedsexamen den philologiske 

 Prove for de hoiere Lærere ved de lærde Skoler, som det pæ- 

 dagogiske Seminarium havde bragt i Forglemmelse 15 . Hensigten 

 med disse Foranstaltninger var udentvivl meget bedre end Val- 

 get af Midlerne til dens Opnaaelse: de nyere Sprog bleve, som 

 det synes, nu ogsaa i Skolerne mere forsomte end hidtil, da 

 Universitets-Proven saa let bestemte Maalet, hvorefter der skulde 

 stræbes, og Skole-Embedsexamen, der tvertimod dens Navn 

 blev betragtet som eensidig philologisk, skaffede vel Skolerne 

 nogle lærdere Rectorer, men lukkede derimod Skolevejen for 

 andre, der i virkelig Lærerdygtighed kunde have overgaaet 

 mangen En i den indskrænkede Kreds, som ved denne Examen 

 erholdt Eneret til Befordring i Skoleembeder. Det varede hel- 

 ler ikke mange Aar inden disse Mangler i Universitetsdirec- 

 tionen selv bleve erkjendle 16 , og denne Erkjendelse ledede til 

 nye Overvejelser endnu medens Engelstoft var Collegiets 

 Medlem. 



3. I de nærmest folgende Aar var der dog ingen Sag, 

 som mere levende beskjeftigede Engelstoft end Planen til 

 Soroe Academies Gjenfodelse. Det var ligesom en Fornyelse 



u Coll eg. Tid. 1818 S. 699 føj. - is Eftcrr. om Kbhvns Univ. 

 (1823) S. 243 — 256. — ic Allerede Undervisningsplanen for Soroe Academies 

 Skule, der kun er fire Aar yngre, tyder derpaa. 



