111 



nærmere lil dels Undergang', dersom ikke Kongen i samme 

 Aar havde givel del en kraftigere Beskyttelse ved at udnævne 

 Grev Knulh til Amtmand i Soroe og overdrage lil ham at ud- 

 kaste Planen lil et Academie , der .kunde afhjælpe et virke- 

 ligt Savn. I ham fik Engelstoft snart en ny Collega, eflerat 

 den af ham ufortovet udarbeidede Plan paa Aarets sidste Dag 

 var bleven approberet af Kongen™. Engelstoft var fuld 

 af Glæde. Men Fremtiden bevarede i sitSkjod en anden Skjæbne 

 baade for Soroe Academie og for Universitelsdireclionen. 



4. Den nærmeste Fremtid loste nemlig et Sporgsmaal, der 

 i disse Aar ganske særdeles havde tildraget sig den offent- 

 lige Opmærksomhed, Sporgsmaalet om Kirke- og Almueskolevæ- 

 senets Forening med Universitetets og de lærde Skolers Be- 

 styrelse under et almindeligt Collegium for Cullus og den offent- 

 lige Underviisning 31 . Ideen var ikke ny. Allerede ved Aar- 

 hundredets Begyndelse havde den beskjeftiget de hoie Regje- 

 ringsmænd, men var dengang bleven undertrykt, som det synes, 

 meest af personlige Hensyn. Kong Christian den Ottende havde 

 i sin Ungdom været gunstig stemt for denne Idee 32 : nu blev 

 dens Udforelse atter fra flere Sider bragt i Forslag, og nu laae 

 Magten til at udfore den i hans Hænder. 



Det var især siden 1841, at denne Sag af Regjeringen blev 

 taget under Overveielse 33 . Men Engelstoft var nu ikke mere 

 i den Alder som fordum, da Kaas ligesom havde designeret ham 

 til Sæde i et saadant Departement' 54 ; hverken han personlig eller 

 Universitelsdirectionen i det Hele foretog noget directe Skridt, 

 der robede Atlraa efter en mere udvidet Virkekreds. Kongen 



30 C o I leg. Tid. 1848 S. 52—55. 56. — 31 Andragende derom hos saavel 

 den Roeskildske som den Viborgske Stænderforsamling i Aaret 1840. 32 Act- 

 mæs. Bidrag til Da nm. Hist. i det nittende Aarh.I. 318. — 33 Com- 

 mission nedsat: A. S. Orsted, Mynster, L. Holm, Rosenvingc og Clausen. — 

 34 See ovenfor S. 44—45. 



