115 



ligesom et Lægemiddel. Snart erkjcndte han og udtalte det 

 aabent, at det ikke mere kunde være hans Opgave at gribe 

 ind i de store Sporgsmaal, der satte Verden i Bevægelse og 

 fremkaldte i Fædrenelandet kæmpemæssige Anstrengelser; men 

 han samlede Actstykker og Bidrag til Dagens Begivenheder, 

 interesserede sig med en mærkværdig Livlighed for disse 5 , og 

 forsonede sig saaledes med sin Skjæbne. Han besogte igjen 

 Venner og Bekjendte, saae undertiden hos sig et mindre Selskab 

 og skrev som sædvanligt sine mange Breve og Billetter med 

 en Lethed og Ziirlighed, der nu mere og mere stode i Mod- 

 sætning til hans mundtlige Underholdnings aphoristiske og afbrudte 

 Maneer. Den tidligere Harmonie var vendt tilbage, og kjen- 

 delig mildnet ved Alderens Virkninger. Portraitet fra hans 

 sidste Leveaar ,; , sammenlignet med hiint tidligere 7 , giver ligesom 

 en anskuelig Forestilling derom. 



Fra den Tid af talte En gels toft ikke mere om at sige Far- 

 vel til Kjobenhavn og skjule sig paa Landet, og neppe kunde 

 han heller selv undgaae at bemærke, hvor lidet han vilde have 

 været istand til at udfore en saadan Idee. Thi da han i den 

 folgende Sommer, i Juli og August Maaned, havde taget Bolig 

 paa Klampenborg, folte han næsten hver Dag Trang til Livet i 

 Byen, og tilfredsstillede denne Trang. Han kunde overhovedet 

 ikke losrive sig fra de tilvante Beskjeftigelser, og selv efterat 

 han havde ophort med sine offentlige Forelæsninger, tog han 

 levende Deel i Universitetets Anliggender. Saaledes havde han 

 i Efteraaret 1848 overtaget Decanatet i det philosophiske Fa- 

 cultet for 1848—1849, der efter Regelen tilfaldt ham 8 . Saale- 



linger ere efter hans Dod bestemtefor det Store Kongelige Bibliothek paa den 

 Betingelse, at adskillige af dem forst efter et vist Tidsrum maae aabnes. — 

 5 Han glemte ei heller at erindre om, hvorledes han selv, endnu medens det 

 var Tid, offentlig havde advaret for de Ulykker, der vilde lolge paa den 

 danske Nationalitets Undertrykkelse i Slesvig. See Om Na tionalopdrag. S. 

 47—50. Not. — G Malet af Gertner i December 1846, lithographeret af I. W. 

 Tegner strax efter. — 7 See ovenfor Side 84. — S Det var hans andet De- 

 canat. See ovenfor Side 93. 104. 



8« 



