151 



stemt godtgjore, at denne" Plet fortrinsviis har været bebygget 

 af Nordboere. I Udkanten af en stor Skov, „la londe" kaldet 

 (i gamle Documenter „lunda", formodentlig Lunden) ligge her 

 Landsbyerne Thuit-Anger, Thuit-Signol, Thuit-Simer, Thuit-He- 

 bert og Thuit-Hagron, alle med det nordiske Stedsnavn Thuit 

 eller Tvede, som her ufeilbarlig betyder opdyrket Skovland. 

 Hvor stærk den nordiske Bebyggelse ude ved Havet, t. Ex. i 

 Bayeuxegnen, maa have været, kan man skjonne alene deraf, 

 at der i Arrondissementet Bayeux deels er og deels har været 

 over 50 Stedsnavne med den nordiske Endelse „delle" eller deel. 

 Saa talrige som Stedsnavnene ere i Normandiet, saa spar- 

 somme ere de nordiske Ord, der ere levnede i Folkesproget. 

 I gamle Documenter fra det Ilte, 12te og 13de Aarhundrede 

 især finder man endnu adskillige, hvoriblandt flere meget mær- 

 kelige og charakleristiske. Blandt de gjængse Drikke i Nor- 

 mandiet i den tidligere Middelalder nævnes saaledes foruden 

 01, der var meget yndet af Normannerne lige til det 16de, 

 17de Aarhundrede, ogsaa endnu „medum", som hidtil har været 

 uforklarlig for de franske Lærde, medens det for os er fuld- 

 kommen klart, at det ligefrem er Mjod. At 01 og Mjod blev 

 drukket af Nordboernes Efterkommere, vil man vistnok finde i 

 sin Orden. I flere af de herværende store Handelsstæder (Caen, 

 Bouen, Dieppe &c.) var der ogsaa tidligere Selskaber af de 

 saakaldte, „franc-brements", der oprindelig vare en Slags her- 

 tugelige eller kongelige Tjenere, men som tillige havde Pri- 

 vilegium paa at udlosse Skibsladningerne, og besorge alle saa- 

 danne Forretninger ved Havnene. De vare meget ansete Folk, 

 som regnedes iblandt Byens Functionærer, de udgjorde et be- 

 stemt Antal og havde Bet til ved forefaldende Vacance at su- 

 plere sig selv. I de ældste Documenter kaldes de bestandig 

 „berman u og det er vistnok ikke nogen dristig Slutning, at 

 dette for de normanniske Forskere aldeles ubekjendte Ord, er 

 del nordiske „bæremand", især da dette saa bestemt betegner 

 de Forretninger, der paalaac berman'en. Længere ned i Tiden 



