224 



Verhandel. over de Hunebedden p. 81— 90; Liscli: Andculungen 

 uber die allgerm. und slavischen Graballerth. Meklenburgs p. 

 24—25), saaledes have ogsaa Udgravninger af vore skandi- 

 naviske Steendysser og Jættestuer frembudt Resultater, som i 

 endnu hoiere Gnid stemme med det i de Iranske Dolmen vundne 

 antiqvariske Udbylte. Jeg behover dog ikke her at gj en tage, 

 hvor ofte man i Sleendysserne og Jættestuerne saavel i hele 

 Danmark, som i den sydlige Deel af det nuværende Sverige 

 har truffet og endnu hvert Aar træffer Menneskeskeleller til- 

 ligemed Dyrebeen (ligesom i Frankrige af Hjorte, Yildsviin, 

 Hunde &c), allehaande Redskaber af Steen og Been, gjennem- 

 borede Hundetænder, raat forarbejdede Leerkar &c. , men Intet 

 af Metal; det er ogsaa godtgjort ved mangfoldige Erfaringer, 

 at Ligene i vore Steendysser og Jættestuer meget hyppig, ja 

 man tor nok sige, som oftest have været begravede i Steen- 

 kamrene i siddende Stilling, netop som Tilfældet er paa Canal- 

 6erne og flere Steder i Frankrige. I det store Steenkammer 

 paa Axvalla Hede i Vestergolland traf man, som bekjendt, end- 

 ogsaa smaac, steensatte, fiirkantede Rum til hvert især af de 

 saaledes sammenboiede Liig. 



Disse Overeensstemmelser mellem Steenkamrene i saa mange 

 og saa langt fra hverandre liggende Lande ere altfor store og 

 altfor slaaende til at de kunne være tilfældige. Efter de jævn- 

 lige Fund af Menneskeskelctter i den ovenfor beskrevne Art af 

 Steeiimindesmærkcr, kan det ikke længere med Grund betvivles, 

 al de simpelthen ere Grave — Noget, bvorpaa ogsaa deres 

 Bygning saa bestemt henlyder, idet de fladeste og omhyggeligst 

 tildannede Sider baade af Sideslenene og Overliggerne altid 

 vende indad, for at danne et saa smukt Gravkammer som muligt. 

 Seer man endvidere hen til, at de altid indeholde de simpleste 

 og raaeste Redskaber af Flint og andre Sleenarler saavelsom 

 af tilskjærpcde og tilspidsede Dyrebeen, men saagodtsom aldeles 

 Intet af Metal, vil man heller ikke let længere kunne være i 

 Tvivl om, al de maac hidrOrc fra Landenes fors te Bebyggelse, 



