227 



Romerne i hoi Grad yndede Osters. Men det kan ikke om- 

 tvivles, at man ved fortsatte Undersogelser ogsaa paa Frankriges 

 Kysler vil stode paa Dynger af Østersskaller, Muslinger, Dyre- 

 been, Steenredskaber, Potteskaar og Kul, liig vore danske, da 

 ufcilbarlig en vild Urstamme engang for Aartusinder siden 

 har hersket i Frankrige, ligesaavel som i Danmark. Et enkelt 

 Sted i Frankrige, i Dept. Haute Yienne nær Limoges har man ved 

 Floden Charente opdaget nogle Steenlag, hvoraf Mr. Joly Le- 

 terme i Saumur viste mig Stykker, som indeholdt spaltede 

 Becnstumper og Dele af lydelig forarbejdede Flintpile og 

 Flintflækker. Om denne mærkværdige Kjendsgjerning, der mu- 

 ligen vil kaste et nyt Lys over Urbeboernes Liv i Frankrige, 

 maac vi vente noiere Oplysninger fra Geologerne. Det staaer 

 ogsaa tilbage ved Sammenligning af de i Steengravene i Europas 

 forskjellige Lande forefundne Cranier og Skeletter at godtgjore, 

 til hvilken Menneskerace denne Europas Urbefolkning maa an- 

 laffes nærmest at have henhort. 



Da de nyere og mere civiliserede Folkestammer, som med 

 Kjendskab til Metal og dels Brug udbredte sig over Europa, 

 maae være indvandrede fra Asien af eller fra Osten, er det 

 naturligt, at Urstammen, der veeg tilbage for dem eller under- 

 kastede sig, noget nær maatte holde sig længst i de meest 

 afsides Egne mod Vest i Europa, hvor den da tryggest kunde 

 fortsætte sin gamle Levemaade og sin eicndommelige Udvikling, 

 som i saa Fald ogsaa her forholdsviis maalte have naaet den slorste 

 Hoide. Det er maaskee derfor mere end et reent Tilfælde, at 

 netop et Par af de Mindesmærker fra Steenalderen, som robe 

 den storste Udvikling og paa samme Tid den storste Indflydelse 

 af en nyere Cultur, netop findes i det vestligste Europa, i 

 Irland og i Bretagne. 



Som Folge nemlig af Steenmindesmærkernes overmaade 

 hoie Ælde og de dalevende Folkefærds Mangel paa Cultur 

 træffer man næslen aldrig Stenene, som danne disse Mindes- 

 mærker, prydede med indhuggede Ornamenter, og naturligviis 



