231 



med flere nordiske Forskere saaledes slutte fra de franske 

 Broncesagers keltiske Oprindelse til en lignende Oprindelse for 

 vore nordiske Broncesager, fortjener det at udhæves, at de 

 franske Oldforskere endnu ere meget langt fra selv at ville 

 anerkjende de i Frankrige opgravede Vaaben og Redskaber af 

 Bronce for keltiske. Sædvanlig ansee de dem for romerske, 

 endskjont det naturligviis er sikkert nok, at Romerne paa den 

 Tid, de begyndte al overskride Alperne og at gjore Erobringer 

 i det midterste og nordvestligste Europa, (or længe siden havde 

 erholdt og almindelig benyttet Yaaben og Redskaber m. m. af 

 Jern. I Romernes Grave og ovrige efterladte Mindesmærker i 

 Frankrige har man ogsaa allevegne opdaget Sager af Jern, selv 

 i betydeligt Antal. I Museet i Saumur gjemmes t. Ex. et heelt 

 Forraad af romersk Jernværktoi, som tilligemed en Deel andre 

 romerske Ting var opgravet i Nærheden af Saumur. 



At domme efter de mange forskjellige Oldsagsamlinger, 

 som jeg har seet i Normandiet, i det keltiske Bretagne, i det 

 midterste og nordlige Frankrige, ere de franske Levninger fra 

 Broncealderen i Reglen hverken meget nuancerede eller meget 

 smagfulde i Former og Forziringer. De hyppigst forekommende 

 ere de saakaldte Celter, gjerne af en egen fiirkantet Typ, 

 fremdeles Paalslave, Meisler, Spydspidser og Sværd , samt flere 

 mindre Redskaber og Smykker af Bronce. Men Forarbejdningen 

 er som oftest temmelig simpel, i mange Tilfælde endog næsten 

 plump. Man turde maaskee med Grund i denne Henseende 

 kunne sætte de franske Broncesager under de engelske, med 

 hvilke de forresten have en heel Deel tilfælles. At alligevel 

 de franske og engelske Broncesager ere forfærdigede uafhæn- 

 gige af hverandre, fremgaaer yderligere deels af visse smaae 

 Formforskjelligheder, deels af de baade i England og Frankrige 

 (især i Normandiet og Bretagne), temmelig hyppig fundne 

 Slobeformer tilligemed halvfærdige Metalsager og andre Lev- 

 ninger af Værksteder fra Broncealderen, som godtgjore, at man 



