265 



naar de formorke hans Sind og forstyrre hans Ro, da viser 

 Urvåkhshaya sig dyssende og beroligende, han bringer hans 

 indre Fred tilbage og gjor ham, ligesom Faderen, atler skikket 

 til med Lyst og Glæde at nyde Livets Velsignelser. Naar Fa- 

 rens Time kommer, naar andres Ondskab, Havesyge eller 

 Fjendskab soge at forstyrre hans ydre Fred, eller naar vilde 

 Dyr true hans Sikkerhed, da staaer Kåråsåspa rustet og rede 

 til Kampen, han fælder modig hans Fjender, hævner den be- 

 gaaede Udaad og fjerner hver Fare. Kort, Yima udbreder den 

 jordiske Lyksalighed blandt Menneskene, og de andre Væsener 

 bekæmpe og fjerne, enhver efter sit Kald, de Hindringer der 

 stille sig i Veien for den; og med Undtagelse af Lysets Herre, 

 ere de alle dodelige; thi deres Virken er ene knyttet til 

 denne forgængelige Verden, den bestaaer ved denne og maa 

 ogsaa ophore med den. 



Hermed slutter Zemyåd Yasht sit Billede af Menneskets jor- 

 diske Lykke, af dens Afbrydelse og Ophor og af Kampen for 

 at fore den tilbage; men Billedet er dog endnu ikke fuldstæn- 

 digt. Thi om end den jordiske Lykke straaler i al sin Glands 

 og Fylde, om end Mennesket, karsk paa Legemet, med livsfriskt 

 Sind og i uforstyrret Fred er i Stand til at nyde Livets rige 

 Goder, er han dog endnu ikke fuldkommen lykkelig; noget 

 mangler endnu i hans Lykke, hvad ogsaa Iraneren folte, det 

 nemlig som Yima ikke havde Kraft til at bringe ham, Kundskab 

 om Gud og hans hellige Ord. Haoma-Yasht, der er optaget i 

 Yasna, faldfarer Billedet; den nævner forst Yima, Udbrederen 

 af den jordiske Lykke, dernæst 3?raetaona og Såma-Ætten, som 

 kæmpe mod Hindringerne for Lykken, og derpaa nævner, den 

 tilsidst i fjerde Række Zoroaster, hvem Ormazd havde givet at 

 fuldkommcngjore Menneskets Lykke ved at bringe det den Kund- 

 skab om Gud, som det endnu savnede. Zoroaster nævnes sidst, 

 ingenlunde fordi Iraneren ansaae dette for en ringe og foie 

 Ting; tværtimod ogsaa for ham var dette det hoiesle og vig- 

 tigste, og han lader derfor Zoroaster være den seiersaligste og 



