297 



Levy, B., Professor, skienkeile sydamcricanske Mineralier til Universitetets 



.Museum. S. 200. 

 Lilus Saxonicum (i Belgien og Britannien.) S. 141 



Liebmann, F. M, forelagde det 43de Hefte af Flora danica, og nicddeelte Be- 

 mærkninger om samme. S. 124. 



Maanedsskrift for Literaiur. (stiftet 1829.) S. 68. 



Madvig, J. JV., bliver Selskabets Archivar. S. 217. 



Malling, Ove, hans Forhold til L. Engelstoft. S. 56. 



Mark, nordisk Myntbenævnelse, indfort i Normandie (af Nordboer?) S. 154. 



Meteorologiske Iagttagelser, i Kiobenhavn. 135. 163. 205. 205. 240. 271-274. 

 Iagttagelser indsendte fra forskiellige indenlandske Steder. S. 287. 



Molbech, C, Bemærkninger om Englands Befolkning ved germaniske og nor- 

 diske Stammer. S. 137 — 150. Antydninger om Stilen i Assyrernes 

 plastiske Konstværker. S. 174 — 18 w 



Moldenhawer, D. G , S. 30. 31. 41. 42. 43. 54. 56. 64. hans Yndest for Engels- 

 toft. S. 34. Strid med Treschow, ang. det Norske Univers. S. 56. 



Monumenter, de ældste (celtiske eller galliske) i Frankrige, særdeles i Nor- 

 mandie og Bretagne, deres Charakteer", og Slægtskab med andre 

 Steenmonuinentér i i\orden, paa de britiske (Jer, m. m. S. 219 — 236. 



Midler, P. E., om hans Reiser, litcraire Arbeider, og Forhold til L. Engelstoft. 

 S. 6. 7. 9. 11. 15. 18. 20. 26. 27. 29. 30. 31. 34 hans haandskrevne 

 Autobiographie. S. 7. 9. 15. 18. og fl. St. om hans Opnaaelse af 

 Bolig i Universitetsbygningen. S 92. Engelstofts Mindeskrift over 

 ham, som aldrig udkom. S 95. 



Neumann, J., (Biskop i Bergen) hans Forhold til Engelstoft. S. 13. 15. 17. 117 



Normandie, i FYankrige : hvor de nordiske Bosættelser i denne Provinds især 

 have fundet Sted. S. 150. Levninger af nordiske (og, som det synes, 

 især danske) Stednavne. S. 150 — 151. af nordiske Ord, yderst 

 sjeldne. S. 151 — 153. Familienavne af nordisk Oprindelse. S. 153. 



Northumberland, det sidste uafhængige Kige i Danelagen i England, tog Ende 

 omtr. A. 950. S. 280. 



Nyerup, R., hans Samliv med Engelstoft. S. 32. 33. 



Nævninger, eller Eedsvorne, (12 og 24) af nordisk Oprindelse, lorte i Brug i 

 Normandiet. S. 155. 



Ordbogs-Commissionen, dens Arbeider i 1852. S. 286. 



Prokopius, om Angler i Britannien m. m. S. 146. 



Rink, H., |)r. phil., om hans indsendte „Udsigt over Nord - Gronlands geogra- 

 phiskc Beskaffenhed." S. 125. Betænkning om hans ligeledes ind- 

 sendte „Udsigt over Gronlands Geognosie". S. 202. 203. 



Rolf: om Forholdet imellem lians Tog til Ncustrien (Normaiiflie) , og ældre 

 Indvandringer af Nordboer. S. 153. 



Rosencrone, Grev, hans Forhold til Engelstoft. S. 6. 7. 9. 100. 



Runeskrifter, nordiske, opdagede i den senere Tid i England. S. 179. 180. 



Saxer: den ældste Benævnelse, efter Brillerne, paa Englands Indbyggere. 

 S. 140. de nævnes hos romerske Forfattere som Britauniens Ero- 

 brere. S. 141. 142. deres Tog til dette Land har været tidligere end 

 6teAarh., og begyndte alt under Bornernes Herredomme. S. 140- 144. 



Schariing, C. E., meddeelte en historisk Udsigt over Striden imellem Bossuet 

 og Fenelon, og forelæste Stykker af en Afhandl, over dette Æmne. 

 S. 175. 



