15 



give Beretning om Fremgangen i vore forenede Forskninger for 

 at oplyse Danmarks ældste Natur- og Cullurforhold , maa jeg 

 bede velvilligen erindret, at denne Beretning vel er en Fort- 

 sættelse af de tidligere, men at den dog snarest er at betragte 

 som en Række Supplementer til de forskjellige Partier af disse, 

 og at den folgelig, idet den slutter sig snart til det ene, snart 

 til det andet af disses Afsnit, nodvendig maa give Afkald paa 

 Præget af en Helhed for sig. 



Vore forskelligartede Arbeider og Embedsforretninger have 

 ikke tilladt os i Forening at gjore mere end een storre Udflugt, 

 nemlig til den nordostlige Del af Issefjordens Omgivelser eller 

 til Halsnæs. Denne Halvoes Forhold til de andre Issefjordens 

 Omgivelser var endnu ikke undersogt af os, og det var uaf- 

 gjort, hvorvidt der fra Issefjorden havde gaaet et Udlob til 

 Kattegattet, enten gjennem denne Halvoe, eller ostligere gjen- 

 nem Arresoe. Vi have fundet, at der virkelig gaaer en tem- 

 melig bred Lavslrækning langs med Frederiksværksaaen imod 

 Nord til Kattegattet, og at der gjennem denne tidligere maa 

 have været en Forbindelse imellem delte og Fjorden, saaledes 

 at Halsnæs var en O. Men derimod er der hoitLand langsmed 

 hele Ostsiden af Fjorden, mellem denne og Arresben, saa at 

 ingensomhelst naturlig Forbindelse mellem dem kan have væ- 

 ret mulig i den Del af vor Jordperiode, hvorom her er Tale. 

 Imidlertid findes der i en Mose ved Lille Lyngby, ved Soens sydlige 

 Ende og i en Hoide af omtrent en Alen over dens nu værende 

 Overflade, spredte Skaller af Saltvandsdyr (Cardium edule i stor 

 Mængde og enkelte Liltoriner) og det er altsaa utvivlsomt, at 

 Soen forhen har havt Saltvand, idet den nemlig har været en 

 Vig, som noget N. for Ovre-Molle stod i Forbindelse paa den 

 ene Side med Kattegattet, og paa den anden med det Sund, der 

 adskille Halsnæs fra det hoie Land ved Frederiksværk. — Hals- 

 næs maa som O have frembudt en noget fliget eller udbugtet 

 Skikkelse, da der dels fra den ovennævnte Lavning imod Vest 

 gik Bugter ind i Oen op imod Evelofte og Melby, og dels 



