81 



den kleinstcn Theilen åhnlich wird" er bleven offentliggjort i 

 3die Hefte af Schumacher 1 s „Astronomische Abhandlungen". 



Medens en enkelt Projectionsmaade saaledes gjentagne 

 Gange er bleven underkastet en omfattende mathematisk Under- 

 sogelse, maa det vistnok vække Forundring, at ingen af alle de 

 ovrige Projectioner er gjort til Gjenstand for en lignende Be- 

 handling. Og dog findes der blandt disse adskillige, som i flere 

 Henseender fortjene Opmærksomhed, og der gives i hvert Fald 

 een, som indtager en fuldkommen sideordnet Plads med den be- 

 handlede, den nemlig, hvor hvilkesomhelst Dele af Billedet gjen- 

 give de afbildede Fladeindhold med uforandret Storrelse. Prin- 

 cipet for denne Projeclion findes gjennemfort ved mangfoldige 

 Kaartconstructioner ligefra de bekjendte Flamsted'ske Himmel- 

 kaart til de nyeste og storste topographiske Værker. Det er 

 saaledes en Construction af den betegnede Art, der bruges ved 

 det beromteste af alle Kaartværker, det endnu ikke fuldendte 

 Frankrigs Kaart, som udgives af den franske Generalstab, og 

 det er ogsaa den samme Construction, der anvendes ved de 

 nye af den danske Generalstab bearbejdede Kaart over Dan- 

 mark. Uagtet ny disse specielle Constructioner ofte ere mathe- 

 matisk behandlede (af Puissant haves blandt andet en ret til- 

 fredsstillende Udvikling af deres Egenskaber), saa er det mig 

 dog ikke bekjendt, at der nogetsteds er fremkommet væsentlige 

 Bidrag til en almindelig Theorie af den tilsvarende Projections- 

 maade. Lambert berorer den temmeligt kort og indskrænker 

 sig forovrigt til Betragtningen af nogle særegne Tilfælde. I de 

 folgende Arbeider forbigaaes den næsten ganske, og det er 

 forst i den allersidste Tid, at Problemet paany er bragt paa 

 Bane. I Septemberheftet for 1852 af Liouville's Journal findes 

 nemlig en Afhandling af Ossian Bonnet, som vel atter, under 

 den almindelige Titel: „Sur la théorie mathematique des cartes 

 géographiques," kun giver Losningen af den sædvanlige og altsaa 

 ofte behandlede Opgave, men Forfatteren har dog her i en 

 Slutningsanmærkniug berort det anforte Problem og givet en 



