137 



maaskce forst det Syn aabnel hos de jodiske Christne for de Ie- 

 vitiske Institutioners Betydning , som ved Apostlen Paulus alle- 

 rede tidligere og af naturlige Grunde langt lettere var opgaaet 

 for de Christne af Hedendommen. Oflring i egentlig Forstand kunde 

 Jode- Christne saalidt som Joder fuldbyrde udenfor Jerusalem 

 og uden Tempel, men medens de sidstnævnte ængsteligen skyede 

 at forelage Handlinger, som kunde have Lighed med Offre, har 

 der tidlig hos alle Christne — man lænke blandt Andet paa 

 den romersk- katholske Messe — viist sig en Tilboielighed til 

 at sammenligne deres Ritus og Symboler med den israelitiske 

 Offercultus, en Sammenligning, som siden har havl Indflydelse 

 paa selve Anordningen og Formen af hine. Saameget lettere 

 maatte denne Indflydelse gjore sig gjældende hos Christne af 

 israelitisk Herkomst. 



Ogsaa Lofter aflægges af Nestorianerne, i Lighed med 

 Israeliternes, Domm. XI. 4 Mos. XXX. 1 Sam. I, 11. Delove 

 saaledes at hellige f. Ex. en Son til Herrens Tjeneste alle hans 

 Livs Dage, d. v. s. at opdrage ham for Kirken; delove at give 

 deres Datlers Medgift til Herren, eller, hvad der er sjeldnere, 

 de love, at hun skal forblive ugift. I Tilfælde af, at Pigen ikke 

 selv samtykker deri, maa hendes Medgift, naar hun gifter sig, 

 skjænkes som en Losningssum. 



Ligeledes frembære de Forstegroden af deres Marker, 

 Hauger , Viingaarde , forend Hosten indsamles; Melk , Smor, 

 Ost frembæres til den nærmeste Kirke og gives til Herrens 

 Tjeneste. Dog ere disse Slags Gaver ophorle i nogle Egne, 

 paa Grund af Beboernes Fattigdom og Undertrykkelse, hvilket 

 ogsaa gjælder om Tiender. 



Sabbathen o: Sondagen holde Nestorianerne saa hellig, at 

 der blev forlall navnlig om Bjergbeboerne, at de vilde paa Ste- 

 det dræbe en Mand , som reisle eller arbeidede om Sondagen. 



lukkelse fra den mosaiske Cultus. S. Die Kirche im apostolischen Zeil- 

 aller. Frank f. ii. Erlangen 1852. S. 189-97. 



