152 



store Fjender, at, naar een eller anden papistisk Missionair har 

 foræret en Nestorianer et Crucifix, har man seet denne afrive 

 Chrislusfiguren og kaste den bort, medens han ærefrygtsfuld 

 trykkede Korset til sine Læber*)- Korset og dets Betegnelse 

 betragtes med saameget slorre Ærefrygt og Hengivenhed, som 

 det tjener disse blandt saa mange Vantroe og Fiender adspredte 

 Christne til Broderskabs Symbol. De forkaste Transsubstanlia- 

 tionslæren, men, dersom man kan slutte fra nogle af deres ældre 

 Skribenter, som have omhandlet denne Gjenstand, antage de en 

 virkelig Tilstedeværelse af Christi Legeme og Blod i Nadveren. 



Baade Brodet og Vinen uddeles ved Nadverens Forvalt- 

 ning, og Personer af enhver Alder tage Deel i dette Sa- 

 crament. 



Utydelig og ubestemt er deres Lære om Sacramenternes 

 Tal og Natur. Styktallet har vedligeholdt sig fra meget gammel 

 Tid indtil denne Dag; men hvilke de syv Sacramenter ere, sy- 

 nes Ingen at have noget bestemt Begreb om, end ikke Pa- 

 triarchen og Geisllige, som bleve spurgte derom af de Beisende. 

 Confirmation findes saa noie forbunden med Daaben, al den 

 synes at udgjore en væsentlig Deel af denne. Hemmeligt Skrifte- 

 maal blev eengang holdt for et Sacrament, men er nu kommet 

 af Brug, hvor ikke Underkastelsen under Paven atter har ind- 

 fort det. Ogsaa er det tvivlsomt, om Ægteskabet betragtes som 

 et Sacrament. Ikke mindre end 62 Slægtskabs-Grader opregnes 

 hos Ebed Jesus som Hindring for at indgaae Ægteskab. Dog 

 ere nu disse Bestemmelser meget mindre strængt overholdte. 

 Patriarchen kan udtale Skilsmissedom mellem Ægtefolk og er 

 den eneste Dommer over Grundenes Tilstrækkelighed. 



Ordinationen er et Sacrament. De have tre Klasser Geist- 

 lige: Biskopper, Præster, Diaconcr med Over- og Underafde- 

 linger (Palriarch*), Metropolitan — Archidiaconus — Subdia- 



*) Fletcher, Notes from Ninevch I p. 3")3. 



**) Titelen Patriarch blev forst antaget af Ncstoiianernes Katholikos , da de 

 losreve sig fra den anlioehcnske Stol efter Conciliet i Epliesiis 431. 



