254 



de skandinaviske Naturforskeres Mode i Kjobenhavn i Sommeren 

 1847. 



Det er vanskeligt at indsee Grunden hertil, saameget mere. 

 som hans Tid i denne Periode ikke optoges af politiske For- 

 retninger. En Forklaring heraf findes dog maaskee i en Yt- 

 tring af ham selv i Fortalen til den forste Deel. Det hedder 

 nemlig der, at han ikke har kunnet dolge for sig selv de Van- 

 skeligheder, der mode en Reisende, naar han vil give en Skil- 

 dring af et fremmed Lands Natur, idet Kjendskaben til mange 

 stedlige Forholde og Enkeltheder, som den der boer i Landet, 

 let tilegner sig, undgaaer den Reisende, der kun kan dvæle en 

 kort Tid paa hvert Sted. Det er derfor ikke usandsynligt, at 

 den samme Foleise har trykket ham under Udarbeidelsen af sit 

 Værk og forsinket dette saaledes, al det ikke kunde blive fuld- 

 endt. Thi ved de Begivenheder, der indtraadte i det folgende 

 Aar, blev han kaldet til en saa virksom Deeltagelse i dét po- 

 litiske Liv, at hans videnskabelige Virksomhed dermed maa be- 

 tragtes som afsluttet. 



1 Begyndelsen af 1848 udgav han i Forening med Professor 

 Clausen et lille Skrift under Titlen „Ved Thronskiflet 1848", 

 hvori han udtaler sig for Nødvendigheden af at give Danmark 

 en constilutionel Forfatning og drofter de Vanskeligheder, som 

 Forholdet til Hertugdommerne i denne Henseende medfortc. I 

 den paafplgende Sommer modte han, da han Aaret iforveien 

 var bleven valgt til Stænderdeputeret , i de Forsamlinger, der 

 sammenkaldtes for at afgive Betænkning over Valgloven til den 

 grundlovgivende Rigsforsamling, og valgles atter til Præsident i 

 begge. Det Samme var Tilfældet i den grundlovgivende Rigsfor- 

 samling, hvori han deeltog som Repræsentant for Randers Amts 

 forste Valgkreds. Sit Hverv som Formand udforte han paa en 

 Maade, der vandt almindelig Anerkjendelse og væsentlig bidrog 

 til den rolige og besindige Holdning, som denne Forsamling 

 viste. Ved de anstrengende Arbeider, som denne Stilling med- 

 forte i den lange Tid, Rigsdagen var samlet, kande del ikke 



