370 



den er ikke desmindre af Vigtighed for Sproghistorien, netop 

 fordi den har afgivet Grundstoffet for vort nyere Skriftsprogs 

 grammatiske Bygning. Selskabet vil derfor gjore den sjæl- 

 landske Dialects grammatiske Fremstilling , og denne Dialecls 

 Forhold til det danske Skriftsprog, saavel i sammes Overeens- 

 stemmelse, som i Dialecternes overblevne Egenheder og For- 

 skelligheder fra Skriftsprogets Grammatik til Gjenstand for en 

 særskilt Priisopgave. — Men da der gives et Slags Mellemled 

 imellem sjællandsk og Jydsk Mundart, nemlig den fyenske og 

 Smaalandenes (Lollands og Falsters) Dialect, indbefatter Priis- 

 opgaven tillige den Fordring: at denne Dialects Særegenheder 

 og Forhold til den sjællandske maatle tilstrækkeligt oplyses. 

 En saadan Oplysning fordrer, foruden den grammaticalske Ud- 

 vikling af Orddannelse, Ordboining og Ordstilling i Talen m. mv, 

 og foruden en Lydlære eller Charakterislik af den sjællandske 

 Udtale, tillige den sidstes practiske Oplysning ved Samtaler og 

 andre Sprogprover , affattede i en noiaglig tro Gjengivning af 

 den sjællandske Udtale. Selskabet antager, at for at opfatte 

 denne Dialect i sin Reenhed, maatte den fortrinligen undersoges 

 i Sjællands Centralegne, og det maatte tilise angives, hvorledes 

 de forskjellige Kyststrækningers Dialect adskiller sig fra Cen- 

 tralegnens Almuesprog; bl. a. ved den sydsjællandske Dia- 

 lects Overgang til den lollandsk -falsterske. 



For en tilfredsstillende Oplosning af denne Priisopgave ud- 

 sætter Selskabet som Æreslon sin Guldmedaille, tilligemed en 

 Pengepræmie af 300 Rbd. 



Under samme Vilkaar udsætter Selskabet som Priisopgave 

 for afdode Elatsraad Schous Legal: en lignende Fremstilling 

 af den jydske Sprogarts grammatiske og dialectologiske Form 

 og Forhold over hele Halvden. Det maatte herved være et 

 Hoved -Formaal at undersoge og oplyse: hvorvidt en afgjort 

 og tydelig Forskjellighcd kan paavises imellem to i Forliden 

 afvigende Sprogarter, den ene skandinavisk-nordisk, den anden 

 germanisk -atigelsarisk, som maaskee kunne antages at have 



