16 ARESCHOUG, UNDERSÖKNINGAR OFVER VÄXTERNAS BLADBYGGNAD. 



kretion med tjocka och skarpa spetsar. Jämte dessa förekomma i palissadväfnadens 

 understa parti smärre runda kristallsäckar, som äro fyllda af hvar sin mindre kristall- 

 konkretion. 



Svanipparenchymet kommer med afseende på cellernas form och anordning myc- 

 ket, nära motsvarande väfnad hos Dillenia indica L. och utgör en mellanform emellan 

 den hyflika och den båglika svampväfnaden, h varjämte det har på tvärsnitt 6 — 7 

 cellers höjd och är tämligen småcelligt samt mycket lakunöst. Luftrummen hafva pä 

 tvärsnitt genom bladet en mycket växlande såväl storlek som omkrets och ligga på 

 olika höjd, så att de kunna stå öfver h varandra till ett antal af 3 — 4, h varvid de 

 mellersta äro störst. På tvärsnitt begränsas luftrummen af smala, nästan trådlika, 

 enkla cellrader, hvilkas celler bilda ett nätverk eller ett galler och ofta äro smala, 

 långsträckta i horisontal riktning samt försedda med vertikalt ställda, längre eller kor- 

 tare utskott. De celler, som på tvärsnittet bilda de vertikala väggarne mellan luft- 

 rummen äro i regeln kortare och bredare samt sträckta i vertikal riktning. Pä yt- 

 snitt äro cellerna i det mellersta, mest lakunösa partiet af svanipparenchymet långa, 

 smala, nästan trädlika, vanligen något båglikt krökta och ofta försedda med smala 

 utbuktningar samt anordnade i hvarandra korsande nätverk, hvars maskor allt efter 

 sin storlek begränsas af 4 — 6 — 10 celler. Upp mot palissadväfnaden blifva cellerna 

 bredare, mer rundade och luftrummen på samma gäng färre och mindre. Äfvenledes 

 på ytsnitt äro understa lagets celler till större delen runda, ovala eller någon gäng 

 utdragna i korta utskott och kransvis anordnade kring klyföppningarnes andhålor. 

 För att erhålla inre fasthet i denna väfnad genomdrages denna af talrika sklereider, 

 som utgå från kärlknippenas hårdbast. Kristallsäckar, fyllda med hvar sin kristall- 

 konkretion, äro ej sällsynta äfven i denna väfnad. Därjämte innehålla svampparen- 

 chymets celler en brun substans i form af droppar, hvilka ofta tyckas hafva afsatts 

 i intercellularrummen på utsidan af cellväggen. Denna substans tyckes äfven afsätta 

 sig på mellanväggarne mellan de utskott, genom hvilka cellerna stå i förbindelse med 

 hvarandra, hvarigenom själfva mellanväggarne i synnerhet pa ytsnitt förefalla ovanligt 

 tjocka. 



Kärlknippena äro med fa undantag åtföljda af hardbast pä såväl öfre som undre 

 sidan, mest på den senare. De äro alla inbäddade; till och med det i de sekundära 

 nerverna befintliga kärlknippet, liksom alla de mindre, ligger under ett lågt palissad- 

 parenchym. I kärlknippena förekomma långa, smala, i rader anordnade celler, som 

 äro fyllda med ett brunt innehåll. 



