KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 39. N:0 2. 39 



celler runda eller ovala, och hvarje öfre epidermiscell kan allt efter sin egen och pa- 

 lissadcellernas olika storlek täcka minst 4, högst 14 sådana celler. 



Svampparenchymet, som är ganska storcelligt, har närmast medelnerven och de 

 gröfre kärlknippena ända till 8 — 9, men i de tunnare delarne af bladskifvan endast 

 5 — 6 cellers höjd och är mycket lakunöst. På tvärsnitt genom bladet bilda de när- 

 mast intill palissadparenchymet liggande cellerna en af mellanrum föga afbruten rad 

 och äro mer eller mindre rundade eller nästan fyrkantiga. Sedda från ytan äro cel- 

 lerna i denna rad flere gånger vidare än palissadcellerna och hafva vanligen en aflång, 

 stundom något krökt och genom svaga utbuktningar oregelbunden omkrets. Luft- 

 rummen mellan cellerna i samma rad äro små och till omkretsen likaledes oregel- 

 bundna. Cellerna i alla de öfriga lagen, äfven det understa, äro på ytsnitt långa, 

 smala, båglika samt nätlikt anordnade med stora maskor, som på tvärsnitt ofta ligga 

 midt öfver hvarandra och föranleda uppkomsten af luftkamrar, som kunna sträcka 

 sig genom alla cell-lagen i svampparenchymet. Cellerna i dessa lag äro på tvärsnitt 

 runda och anordnade i vertikala rader, då luftkamrarnes väggar blifvit genomskurna, 

 men sträckta i horisontal riktning och liggande öfver hvarandra i horisontala rader, 

 om dessa väggar ej genomskurits. 



Kärlknippena. Det i medel nerven inneslutna har vekbast såväl på xylemets 

 öfre som undre sida, men hårdbast saknas på den undre och ersattes där af kollen- 

 kym. Hårdbastet är fördeladt i tvänne tunna lameller på ömse sidor om medelner- 

 vens midt. Endast de största kärlknippena äro genomgående och omgifvas af hård- 

 bast, som mellan palissadcellerna sträcker sig upp till öfre epidermis; de dem i storlek 

 närmast kommande omgifvas visserligen äfven af hårdbast och ligga intill undre epi- 

 dermis, men äro genom palissadväfnaden skilda från den öfre. De minsta kärl- 

 knippena utbreda sig i form af ett nätverk på insidan af svampparenchymets öfversta 

 cellrad, h vars celler stå i direkt samband med de långa, smala spiralkärlen. På undre 

 bladytan finnas på hvardera, sidan af medelnerven tvänne kölformiga, med denna 

 parallela och nerver liknande upphöjningar, som redan anmärkts och af bildats af 

 Reiche (a. st. pag. 40). 



I dem finnes under epidermis en grupp af kollenkymceller, hvadan den för- 

 modan ligger nära tillhands, att dessa inrättningar hafva i likhet med nerverna en 

 mekanisk uppgift, i synnerhet som nerverna, med undantag af medelnerven, äro för 

 en dylik uppgift mycket svagt utbildade. 



Drimyspernuun revolutum Teijsm. & Binn. 



I Index Kewensis uppgifves detta släkte vara identiskt med si. Phaleria, men 

 då under senare släkte ej någon art med ofvanstående namn finnes anförd, har den 

 benämning, under hvilken växten förekommer i Buitenzorg, bibehållits. 



Blad stora, tjocka och läderartade, kortskaftade. 



Epidermis på öfre bladytan utan klyföppningar, storcellig, med tjock yttervägg 

 och ganska tjocka porösa mellanväggar; dess celler i tvärsnitt högre, men vanligen 

 något smalare än på den undre sidan, på ytsnitt polygonala och med jämförelsevis 



