KXTNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 39. N:0 2. 45 



breda utskott, genom hvilka cellerna sta i förbindelse med hvarandra och bilda nätverk. 

 Dessa celler framställa således bilden af tunna, breda och flikade skifvor. Dock före- 

 komma på tvärsnitt äfven celler, som äro mer eller mindre runda, men i sä fall är 

 det ej själfva cellkroppen, utan något af utskotten, som genomskurits. Och då cel- 

 lerna i det öfversta laget af ifrågavarande väfnad merendels äro högre, blifva deras 

 genomskurna utskott nästan palissadlika, XXII, 3. Det intercellulära systemet är jäm- 

 förelsevis föga utveckladt, men förstärkes i någon mån därigenom, att luftrum, såsom 

 ofvan anförts, äfven förekomma i palissadväfnadens undre del. Luftrummen i svamp- 

 parenchymets öfversta lag äro i synnerhet små, enär cellerna på ytsnitt äro kortare 

 och bredare samt försedda med likaledes kortare och bredare utskott, XXII, 7. 

 Intercellularrummen begränsas i detta lag af 4 — 5 celler. I de mellersta (1—2) 

 lagen äro de flesta luftrummen märkbart större, enär själfva cellerna hafva en 

 större yta samt längre och smalare utskott, XXII, 8. I följd af sistnämnda för- 

 hällande begränsas luftrummen, oaktadt deras storlek, af ett färre antal, vanligen 

 endast tvänne celler. I det understa laget, XXII, 9, äro intercellularrummen föga 

 större än i det öfversta och begränsas af 3 — 4 — 5 celler, som till form och stor- 

 lek närmast öfverensstämma med cellerna i sistnämnda lag. Endast under ett 

 färre antal af luftrummen finnas klyföppningar, hvilka stundom kunna, åtmin- 

 stone delvis, täckas af någon svampparenchymcell. Vanligen korsa cellnätverken 

 hvarandra i dessa lag, i hvilket fall tvärsnittet genom bladskifvan företer den van- 

 liga bilden af låga, breda, i horisontala rader anordnade celler. Dock inträffar det 

 ej sällan, att luftrummen i två eller tre cell-lag ligga midt öfver hvarandra och bilda 

 låga luftkamrar, h varvid tvärsnittsbilden visar en anordning i vertikala rader af run- 

 dade celler, som äro de genomskurna utskotten från cellerna. Frän svampparen- 

 chymets celler kunna äfven, ehuru mera sällan, utgå utskott frän de öfre eller undre 

 väggarne, XXII, 3, genom hvilka cellerna i olika lag komma i förbindelse med hvar- 

 andra och luftrum bildas mellan de tvänne cell-lagen. 



Kärlknippena. Det är endast i medelnervens basala del, som kärlknippet om- 

 gifves af hårdbast. Alla de öfriga kärlknippena, liksom öfre delen af det i medel- 

 nerven inneslutna, ligga med sina kärl upp till palissadväf nåden och gränsa med sin 

 undre sida till svampparenchymet, i hvilket förekommer en eller annan hårdbastcell, 

 som sträcker sig ut emellan svampparenchymets celler, XXII, 7. I svampparenchy- 

 raets öfre cell-lag utbreder sig ett anastomoserande s} r stem af de minsta kärlknippena, 

 hvilkas länga, smala spiralkärl lägga sig omedelbart intill såväl palissad- som svamp- 

 parenchymets celler. 



Anm. Coester (a. st. pag. 79) uppgifver mellanväggarne i öfre epidermis af 

 denna art vara raka, hvilket dock ej är förhållandet hos föreliggande form. Den af 

 nyssnämnde författare under detta namn beskrifna växten säges vara insamlad pä 

 Madagascar. 



