ktjnöl. sv. vet. akademiens handungar, band 39. n:o 2. 47 



inga kristallkonkretioner, finnas i svampparenchymets celler. Svampparenchymet är 

 ganska laknnöst, rikt på luftkamrar, som förete en stor växling i afseende på form, 

 storlek och ställning. Mer sällan sträcka de sig genom ett större antal, ända till 7 

 cell-lag och äro i så fall pä tvärsnitt höga, smala och stundom genom en tvärgående 

 cellrad afdelade i tvänne kamrar, som genom små mellanrum i denna rad stå i för- 

 hindelse med hvarandra. Stundom äro dylika höga luftkamrar ej ställda vinkelrätt 

 mot bladytan, utan hafva en till denna mer eller mindre sned ställning. Andra luft- 

 kamrar, som sträcka sig genom ett färre antal cell-lag, kunna omedelbart gränsa till 

 palissadväf nåden eller till undre epidermis eller äro de genom ett eller annat cell-lag 

 skilda från dem. Dylika mindre luftkamrar kunna ofta till ett antal af 3 — 4 ligga 

 öfver hvarandra. 



Sekretbehållare. Solereder (a. st. pag. 398) uppgifver, att sådana saknas hos 

 Lecythidea?. som äfven innefatta si. Napoleona. De finnas dock i bladen af ifråga- 

 varande art, om de också ej äro af samma beskaffenhet som hos de egentliga Myrta- 

 ceerna. I palissadparenchymets öfre rad finnas nämligen, ehuru tämligen sparsamt, 

 stora runda celler. V, 3, af samma höjd som palissadcellerna och liksom dessa sträc- 

 kande sig ut till epidermis. Dessa celler skilja sig från palissadcellerna genom sin 

 betydligt större vidd och sitt färglösa innehåll. Det förefaller nästan, som om de 

 uppkommit genom upplösning af mellanväggarne mellan intill hvarandra liggande 

 palissadceller. Dylika sekretceller finnas äfven i understa laget af svampparenchymet. 



Kärlknippena. Endast det i medelnerven inneslutna kärlknippet betäckes pa 

 såväl öfre som undre sidan af en till tjockväggig, mekanisk väfnad ombildad grund- 

 vilfnad. Alla de öfriga kärlknippena äro inbäddade och omgitvas således af mesophyll. 

 Med undantag af de minsta kärlknippena omslutas de af hårdbast. De minsta ut- 

 göras af ett fåtal tracheala element och äro genom 2 — 3 cellrader skilda från palissad- 

 väf nåden. 



Dalechampia Roezliana Miill. Arg. 



Blad medelstora, långa och smala, kring de större nerverna tämligen tjocka, 

 men tunna på större afstånd från dem. 



Epidermis tämligen storcellig och dess celler pä båda ytorna i tvärsnitt ungefär 

 lika stora, men på ytsnitt större på den undre, försedda med en föga tjock yttervägg 

 och med tunna, vågiga mellanväggar, hvarigenom själfva cellerna, sedda från ytan, 

 få en oregelbunden omkrets. Klyföppningar endast på undre ytan och äfven där- 

 städes tämligen sparsamma, sedda från ytan ovala och åtföljda af tvänne, med springan 

 parallela biceller, hvilkas från klyföppningen vända mellanvägg är undulerad. Slut- 

 celler mycket små och tämligen tjockväggiga, nående upp till bicellernas öfre yta, 

 men något lägre än dessa, ehuru de icke inåt omslutas af dem, i tvärsnitt högre än 

 vida och inåt afsmalnande, upprätta och parallela med bicellerna samt försedda 

 med en rundad hålighet. Deras ytterlister mycket små, raka och riktade uppåt, 

 innanlister nästan omärkliga. 



