58 ABESCHOTTG, UNDERSÖJvNINOAR ÖFVER VÄXTERNAS RLATUSYOnNAD. 



Kärlknippena. Endast de i de sekundära nerverna befintliga äro genomgående 

 och omgifna af talrika, med en brun vätska fyllda celler. De mindre kärlknippena 

 utgöras af några i en vertikal rad ställda kärl, hvilken rad är skild från palissad- 

 väfnaden genom en afläng cell, som saknar innehåll, och på undre sidan begränsas 

 af en rundad cell, som likaledes saknar innehåll. Förmodligen äro dessa celler rester 

 af strängslidan, livilka bibehållit sin natur af strängslicleceller. Till och med de minsta, 

 till endast ett eller t va tracheala element reducerade kärlknippena äro åtföljda af 

 tvänne sådana celler. 



(.'nluhrina asiatica Brogn. 



Blad små, tunna, glatta och glänsande, 



E piller»! is storcellig, pä öfre ytan utan klyf öppningar ; dess celler i tvärsnitt 

 dubbelt högre och bredare än på den undre, sedda från ytan polygonala och betyd- 

 ligt större än de undre epidermiscellerna, h vilkas mellanväggar äro svagt buktade. 

 Klyföppningar tämligen sparsamma, med smal, oval omkrets, utan biceller; deras 

 slutceller liggande i jämnhöjd med epidermis, ehuru lägre än dennas celler, som sträcka 

 sig under dem och ofta mer eller mindre täcka deras undre ändar, i tvärsnitt rundadt 

 fyrkantiga, små och tämligen tjockväggiga, med mycket små ytterlister, utan innan- 

 lister. I undre ytan finnas grupper af mycket tjockväggiga epidermisceller, hvilkas 

 väggar äro starkt ljusbrytande och förmodligen inkrusterade af någon mineralisk sub- 

 stans. Ej sällan äro cellerna i svampväfnadens understa lag öfver dessa grupper på 

 samma sätt beskaffade. På ytsnitt befinnas någon gång klyf öppningarne vara om- 

 gifna af en krans dylika öfverhudsceller, hvarvid själfva öppningen blifver starkt hop- 

 trängd och slutcellernas väggar förtjockade på samma sätt som epidermiscellernas. 



Palissadparenchymet är skarpt skildt från svampväfnaden, utgör ungefär V 3 af 

 hela mesophyllets höjd och består af en enda rad höga, men smala, regelbundet cy- 

 lindriska, vanligen septerade och tätt hopstående celler, hvilkas höjd är omkring 7 — 8 

 gånger större än bredden. I tvärsnitt äro cellerna polygonala och deras omkrets 

 ungefär 5—9 gånger mindre än den af en öfre epidermiscell. En och annan större 

 kristallsäck förekommer mellan palissadcellerna. 



Smmpparenehymet, som är ganska småcelligt, torde närmast kunna hänföras till 

 den skiflika typen, ehuru det i flera hänseenden afviker frän denna i dess mest ka- 

 rakteristiska form. Det har 4 — 5 cellers höjd och cellerna äro på tvärsnitt i förhållande 

 till bredden höga och till omkretsen ofta mycket oregelbundna i följd' af de korta 

 och breda utskott, som ofta utgå från deras uppåt eller nedåt vända sidor och genom 

 hvilka cellerna blifva flikiga. Ännu mer blir detta förhällandet på ytsnitt, på hvilka 

 de horisontala utbuktningarne tydligare framträda. Någon egentligen nätlik anordning 

 af cellerna äger ej häller rum. Cellerna i den närmast under palissadväfnaden be- 

 fintliga raden äro de största och på tvärsnitt mer höga än breda och mer eller mindre 

 vertikalt ställda, än afsmalnande inåt, än något smalare närmare deras midt samt på 

 ytsnitt likaledes större än de öfriga, tämligen korta och breda, med i följd af utbukt- 

 ningar oregelbunden omkrets, endast skilda från hvarandra genom smärre mellanrum. 





