184 



AEESCHOUG, UNDERSÖKNINGAR OFVER VÄXTERNAS BLADBYGGNAD. 



ljuset, h varigenom hela mesophyllet förvandlas till palissadparenchym (Taf. XVII, 

 fig. 1) och bladen blifva dorsala. Däremot saknas helt och hållet såväl ventrala som 

 bilaterala blad hos de nordiska träden och buskarna, men äro ej sällsynta hos de 

 tropiska, de senare bladen i synnerhet hos Mangrove-växterna (Areschoug, II, s. 66 

 — 77). I den förut meddelade sammanfattningen af mina undersökningar öfver de 

 tropiska växternas bladanatomi (s. 158 — 167) hafva i synnerhet framhållits tvänne 

 strukturförhållanden, som visserligen ej återfinnas hos alla tropiska växter, men dock 

 kunna sägas vara i allmänhet karakteristiska för de tropiska växterna med dorsiven- 

 tral bladbyggnad i jämförelse med de boreala och arktiska. Det ena förhållandet 

 gäller de mekaniska skyddsmedlen, det andra svampparenchymets organisation. 



Hvad först angår skyddsanordningarna i bladen mot yttre åverkan af mekanisk 

 natur, så hafva vi funnit, att dessa hos de tropiska träden, som i anseende till sin 

 större höjd äro mest utsatta för skada af nyssnämnda beskaffenhet, äro af flera olika 

 slag, såsom bladens form, storlek, ställning, tjocklek och läderartade beskaffenhet, 

 öfverhudens tjockväggighet, svampparenchymets struktur, men framför allt kärlknip-' 

 penas starka utveckling och förgrening samt rikedom på mekaniska väf nåder eller 

 mekaniska väfnadselement. 



Bladen af de löffällande, vedartade nordiska växterna äro återigen tunna, späda 

 och i allmänhet horisontalt ställda och hafva en tunnväggig epidermis. Därjämte är 

 svampparenchymet, såsom senare skall omtalas, öfvervägande rundcelligt, i följd 

 hvaraf cellerna ej komma att stå i någon så fast förbindelse med hvarandra som 

 förhållandet blifver, då cellerna i denna väfnad genom utbuktningar kommunicera 

 med hvarandra (s. 164). Bladen af ifrågavarande växter komma sålunda hufvudsak- 

 ligen att vinna den stadga åt de inre väfnaderna, som kan vara behöflig, genom de 

 genomgående kärlknippena. Hos följande nordiska träd eller buskar hafva genom- 

 gående eller nästan genomgående (i förteckningen markerade med ett n) kärlknippen 

 iakttagits': 



Evonymus europsea L. 

 Tilia europaea L. 

 Acer platanoides L. 



„ campestre L. 



,, Pseudoplatanus L. 

 Sorbus Aucuparia L. 

 ,, scandica Fr. 

 ,, torminalis Crtz. 

 Potentilla fruticosa L. 

 Fraxinus excelsior L. 

 Juglans regia L. 



Ulmus montana With. 

 Quercus pedunculata Ehrh. 

 Fagus silvatica L. 

 Carpinus Betulus L. 

 Corylus Avellana L. 

 Myrica Gale L. 

 Betula verrucosa Ehrh. 

 Alnus glutinosa Gsertn. 

 Populus tremula L. 

 Salix Smithiana Willd. n. 

 ,, caprea L. n. 



Inbäddade kärlknippen hafva följande träd och buskar : 



1 I dessa förteckningar hafva älven upptagits åtskilliga, ej inhemska, men här i landet odlade träd. 



