12 



kat, úgy liogy a mohamedánoknak más vidéken 

 oly gyakori tömeges kivándorlása itt alig-alig 

 fordul elö. Csak a cserkeszekkel szemben tettek 

 kivételt, mert ennek a rabló néj^törzsnek, 

 mel_yet szintén a törökök telepítettek a Dobru- 

 dsába, a szerződés értelmében el kellett 

 hagynia ezt a tartományt az occupatio alkalmá- 

 val, még pedig az ország biztonsági viszonyai- 

 nak nagy előnyére. Eomán földön ma már nincs 

 többé cserkesz. A Laasokat, kiket itt Gagauzok- 

 nak is neveznek, általában török — tatár keve- 

 rék népnek tartják, — egészen tisztába soha- 

 sem jöhettem ezzel a «nemzetiség» -gel, habár 

 hozzátartozókkal többször találkoztam. Lehet, 

 hogy valóságos Libanon- lakók voltak, kiket szin- 

 tén ide telepítettek. Szórványosan az egész 

 Dobrudsában előfordulnak, s mint vad és 

 rabló népség meglehetős hírhedtek; félnek is 

 tőlük. 



Német telepek többszörösen találhatók a 

 Dobrudsában ; a legjelentékenyebbek Ciucu- 

 rova és Atmagea kaschub falvak, aztán a ka- 

 tholikus würtembergiek telepei Tulcea mellett, 

 végül néliány sváb falu a costanzai helytartó- 

 ságban. Olaszok Máéin mellett Greci falucská- 

 ban laknak, majdnem tisztán olasz falu a Tulcea 

 melletti Cataloi. Moldvai románokat (Moldoveni) 

 és emigrált hegylakó románokat a Magyar Kár- 

 jjátokból (Mocani) ujabb időben a déli ország- 

 rész számos falujába telepített a kormány. 

 Mellesleg megjegyezve utóbbiak, a mokányok, 

 itt ép oly elégedetlenek a viszonyokkal, mint 

 régi hazájukban, és e miatt a sok tekintetben 

 feltűnően józanul és tisztán gondolkozó romá- 

 noknál nem épen kedveltek. 



E nagyobb számban képviselt néptörzseken 

 kívül még számos zsidó, görög és örmény tartóz- 

 kodik a Dobrudsában, különösen a nagyobb vá- 

 rosokban. Miután pedig ezekben még számos 

 idegen államalattvalók, mint németek, magyarok, 

 csehek, albánok és egyebek is mint iparosok és 

 kereskedők telepedtek le, e városoknak népes- 

 sége igazán bámulatosan tarka egyveleget alkot, 

 mely az idegent nagy mértékben érdekeli és gyö- 



häufigen Massenauswanderungen der Moham- 

 medaner hier so gut wie gar nicht vorkommen. 

 Nur gegenüber den Tscherkessen wurde eine 

 Ausnahme gemacht, denn dieser räuberische 

 Volksstamni, den ebenfalls die Türken in der 

 Dobrudscha angesiedelt hatten, musste vertrags- 

 mässig bei der Occupation die Provinz verlas- 

 sen, sehr zum A'orteil der Sicherheitsverhält- 

 nisse im Lande. Heute befindet sich kein Tscher- 

 kesse mehr auf rumänischem Boden. Lausen, 

 hier auch Gagauz genannt, gelten allgemein als 

 Mischlinge von Türken und Tataren ; ganz klug 

 konnte ich aus dieser uNationalität» nicht wer- 

 den, trotzdem ich mehreren Angehörigen der- 

 selben begegnete. Möglicherweise sind es wirk- 

 liche Libanonbewohner, die hierher angesiedelt 

 worden sind. In geringer Zahl über die ganze 

 Dobrudscha verstreut i-ind sie als wilde, räu- 

 berische Gesellen ziemlich berüchtigt und ge- 

 fürchtet. 



Deidüche Colonien finden sich mehrfach in 

 der Dobrudscha ; die bedeutendsten darunter 

 sind die Kaschuben-Dörfer Ciucurova und At- 

 magea,* dann die Ansiedelungen katholischer 

 Würtemberger bei Tidcea, endlich einige schwä- 

 bische Dörfer in der Präfeetur Costanza. Italie- 

 ner wohnen bei Macin im Dörfchen Greci ; ein 

 fast rein italienisches Dorf ist Cataloi bei Tul- 

 cea. Moldaurumänen (Moldoveni) und emig- 

 rirte Gebirgsrumänen aus den ungarischen 

 Karpaten (Mocani), sind in zahlreichen Dör- 

 fern des südlichen Landesteiles seit jüngerer Zeit 

 von der Piegierung colonisirt worden. Beiläufig 

 bemerkt, sind die letzteren, die Mocaner, hier 

 ebenso unzufrieden mit den Verhältnissen wie 

 in ihrer alten Heimat und deshalb bei den in 

 vieler Beziehung auffallend klar und nüchtern 

 denkenden Rumänen nicht besonders beliebt. 



Ausser diesen, in grösserer Zahl vertretenen 

 Volksstämmen, halten sich noch zahlreiche 

 .Juden, Griechen und Armenier in der Dob- 

 rudscha und ganz besonders in den grösseren 

 Städten auf. Da sich in diesen auch noch in 

 ziemlicher Anzahl fremde Staatsangehörige: 

 Deutsche, Ungarn, Böhmen, Albanesen und 

 andere mehr als Handel- oder Gewerbetrei- 

 liende niedergelassen haben, so setzt sich deren 

 Bevölkerung aus einem bunten Gemisch von 

 wirklich erstaunlicher Manniclifaltigkeit zusam- 

 men, welches für den Fremden viel des Er- 



* Spr. ïscluikurowa und Atmadscha. 



