54- 



rántja a csoluakból. A fogak között tartott súly 

 eleresztésére is jól meg kell figyelni a pillana- 

 tot. A kitört metszőfogak csorl)ái, melyek a 

 halászoknál gyakran láthatók, mutatják, mily 

 következményeket vonhat maga után ily irányú 

 ügyetlenség. A gj'alomháló kisebb, zsákos hiizó- 

 háló, melynek száját egy függőlegesen álló 

 fakereszt tartja nyitva. Nehéz súlyokkal van 

 ellátva és a fenéken húzzák tova, miközben az 

 ott levő állatok hosszú zsákjába kerülnek. 



Ezeknél a készülékeknél fontosabbak a var- 

 sák, melyeket a nagyobi) girlák szélein állítanak 

 fel, gyaki'an sok százat egj'másután. Az álta- 

 lam érintett vidékeken alkalmazásban levőknek 

 rendszerint csak egy rövid P/a — 3 cm. hosszú 

 szárnyuk van, mely rézsút van a szájnyílás 

 közepe előtt elhelyezve. Ezeket, valamint a vej- 

 széket. különösen a süllő, harcsa (kisebb példá- 

 nyok), ponty, csuka, szivárványos ökle, nyálkás 

 czompó és több hasonlók fogására használják. 

 Ugyanezeket a fajokat, de különösen az alózá- 

 kat és félszegúszókat, legnagyobb mennyiségben 

 a rekesztőkben és útvesztőkben (Gard és Cotecz) 

 fogják. 



A halászatnak ez a módszere aránylag a 

 legkevésbbé fáradságos és a legjutalmazóbb. 

 Ezeknél egy megfelelő girlát, sürü nád, vagy 

 fakarókból álló fallal elrekesztenek, s csak 

 néhány keskeny nyilas vezet a tulaj donképj^eni 

 halálkamarába. A kerítésnek menő halak ennek 

 mentén a legközelelibi nyílásig víszuak, melynek 

 tölcséralakú ruganyos falai a behatolást ug^'an 

 megengedik, de a visszatérést meggátolják. 

 Ezek a Cotecz alkotmányok rendszerint több 

 egymásba torkoló rekeszből állanak, de azért 

 igen gyakran, és különösen az alózák és Cam- 

 bula-fogására — egész primitív módon — csak 

 egyetlen egy halál kamarára vannak építve. 

 Szélesebb gírlákban az egész alkotmány alapját 

 maradandóan kőből vagy gerendákból építik, és 

 a fogási évad alatt, mely sok fajnál az egész 

 éven át tart, csak a fonadékot, a kapukat és 

 halálkamrákat iktatják közbe. A nagyobb 

 (igard«-ok közül (rekesztő) némelyiknek 14 — 20 

 kapuja is van. 



schickten Fischer über den liootrand hinal). Auch 

 der richtige Moment zum Auslassen des zwischen 

 den Zähnen gehaltenen Gewichtes ist genau 

 zu erfassen, und die ausgebrochenen Schneide- 

 zähne, welche man oft genug liei den Fischern 

 findet, zeigen, welche Folgen eine Ungeschick- 

 lichkeit in dieser Richtung haben kann. Die 

 Seege ist ein kleineres, sackförmiges Schlepp- 

 netz, dessen Mündung durch ein aiifrechtstehen- 

 des Holzkreuz offen gehalten wird. Mit schweren 

 Gewichten versehen, schleppt das Netz ülier den 

 Grund hin und schart die dort liegenden Tiere 

 in seinen langen Sack. 



Wichtiger als diese Apparate sind die Garn- 

 säcke oder Reusen, welche zumeist an den Rän- 

 dern der grösseren Girlen, oft viele hunderte 

 hintereinander, aufgestellt werden. Die in dem 

 von mir berührtem Gebiete in Verwendung ste- 

 henden besitzen regelmässig nur eiiieii kurzen, 

 1 ^/•2 — 3 Meter langen Flügel, welcher quer über 

 der Mitte der Eingangsöffnung angebracht ist. 

 Dieselben, sowie die Stecknetze dienen haupt- 

 sächlich zum Fange von Schiel. Wels (Ideinere 

 Exemplare), Karpfen, Hecht, Rotfeder, Schleie, 

 Flussbarsch und dergl. mehr. Diesellien Arten, 

 vorzüglich aber die Alfenarten und Plattfische 

 werden in grössten Mengen jedoch in den Ge- 

 sperren und Irrgängen (Gard und Cotet) er- 

 beutet. 



Diese Art des Fanges ist verhältnismässig 

 die müheloseste und lohnendste. Bei derselben 

 wird eine entsjirecheude Girla durch ein dichtes 

 Wehr aus Rohr- oder Holzstäben abgesperrt, 

 durch welches nur einzelne schmale Lücken in 

 die eigentliche Fangkammer sich öffnen. Die 

 gegen das Wehr stossenden Fische schwimmen 

 längs derselben bis zur nächsten Öffnung, deren 

 federnde, trichterförmige Wände wohl das Hin- 

 einpressen gestatten, den Rückweg aber ver- 

 sperren. Meistens bestehen diese Cotet-Anlagen 

 aus mehreren ineinander mündenden Fächern, 

 doch sind dieselben sehr häufig, und besonders 

 zum Alten- \ind Cambulafang in ganz primitiver 

 Weise nur aus einer Fangkammer gebildet. Bei 

 breiten Girlen wird die Stütze der ganzen An- 

 lage aus Balken und Steinen bleibend gebaut 

 und zur Fangzeit — die bei vielen Arten fast 

 das ganze Jahr andauert — nur das Flecht- 

 werk mit den Thoren und den Fangkammern 

 eingeschaltet. Manche dieser grossen «Gard's« 

 (Gesperre) besitzen 14 — 20 Fangthore. 



