177 



Laras melanocephahwi (Natt.). 

 I.j iliii'iili il Siii()ï-liiii;iiil)(Jl. 



(Leliok'tleii meghatározni az egyes tojások 

 összetartozóságát.) 



ÍAvnis melaiiocephaluii (Natt.). 



15 Stück. Siiioï-TjiiTian. 



NB. Es ist uiimöglicli zu entscheiden, oh 

 nicht einige Eier dieser Serie vollen Gelegen 

 angehört hatten. 



Nagyság 

 Grösse 

 Súly 

 Gewicht 



(Wl 



5d-{\ 



56-Ű 55-S 55-5 55-1 54-6 54-5 



38-5 



40-6 



40 



(321) 321 



(nincs jó] kitisztítva 

 (unrein entleert 1) 



39-7 



2S4 



m-8 



320 



39-6 



29S 



39-4 

 299 



38-3 

 253 



mm. 



cgr. 



Nagyság I 

 Grösse J 

 Súly 

 Gewicht 



54-5 54-2 54-1 53-5 53 52-5 51-9 

 40-2 3S-7 38-8 



mm. 



(314) 2)S 290 



(iiiiiL'H júl kitiüztitTa !) 

 (unroiti entleert I) 



Ezek a ritkán s meghízható embertől tudtom- 

 mal eddig még csak a Dobrndsából gyűjtött 

 tojások úgy külöHl)öznek nagyobb méreteikkel s 

 nag^■obh súlyukkal a különben iuxsonló kaczagó- 

 sirály tojásoktól, hogy az utól)l)iak legnagyobb 

 tojásai megegyeznek a szerecsen-sirály leg- 

 kisebbjeivel. A kérdéses faj tojásainál általálian 

 • a világos alapszínek az uralkodók s csak né- 

 hányon látható kávébarna-féle szín. A foltozás 

 erősebben van kifejezve mint a kaczagó-sirály 

 tojásain s itt-ott igen jól látható kacskaringós 

 rajzok fordulnak elő. Reiser 0. 



VI. Migratió. 



Midőn a Dobrudsália rándultam, nem azon 

 gondolat vezetett, hogy faunisztikus vizsgálato- 

 kat tegyek, hanem az az iparkodás, hogy előze- 

 tesen tanulmányozzam, hogyan lehetne gyakor- 

 latilarj megvizsgálni a phiinologiának azt az 

 ágát, a mel>'et eddig majdnem kizárólag csak 

 elméletileg müveitek. A madánonulást az utolsó 

 években mindenütt l)eliatóan tanulmányozták, 

 és ebben az irányban különösen Magyarorszá- 

 gon, az Ornith. Központ fenállása (ita nevezetes 

 eredményeket értek el. De az egész vonulási 

 tüneménynek egy lényeges része, a dolog ter- 

 mészeténél fogva, többé-kevésbé íigyelmon kívül 

 maradt. 



Értem az utakat . melyeken a madarak 

 vonulás közben iialadnak, mielőtt fi'U szállá- 

 saikról jövet költő helyeiket elirmk. l'-p])en 

 Âquils. V. 



38-4 38-4 37-5 38-8 

 2r)0 2SI 254 2ü3 cgr. 



Diese selten und meines Wissens mit Zuver- 

 lässigkeit nur in der Dolivndscha gesammelten 

 Eier unterscheiden sich vor Allem durcli grös- 

 sere Maasse und bedeutendei'cs Gewicht von 

 den sonst ziemlich ähnlichen Lachmöven-Eiern, 

 so dass die grössten Lachmöven-Eier den klein- 

 sten der Scliwarzkopfmöve gleichkommen. Im 

 Allgemeinen herrschen hei den Eiern der letz- 

 teren Art lichte Grundfarhfutöne vor, vmd mn- 

 wenige sind etwa kaffeebraun. Die Fleckung ist 

 scharf ausgeprägt wie bei den Lachmöven, und 

 hie und da tritt sehr deutliche Schnörkelzeich- 

 nung auf. . O. Reiser. 



VI. Migratio. 



Der Hauptgedanke, welcher mich hei meiner 

 llekognoscirungstour nach der Dobrudscha lei- 

 tete, lag weniger in der Durchführung faunisti- 

 scher Untersuchungen, als vielmehr in dem 

 Bestreben, Vorstudien anzustellen über die 

 Möglichkeit der praklischeii Erforschung eines 

 Zweiges der Phänologie, welcher bisher fast 

 ausschliesslich theoretisch behandelt wurde. In 

 den letzten Jahren sind allerseits eingehende 

 Studien über den Vogelzug angestellt und be- 

 sonders in Ungarn seit dem Bestehen der Or- 

 nifh. Centrale auch namhafte Erfolge in dieser 

 Richtung errungen woi'den. Doch ist hierbei 

 dem Wesen der Sache entsprechend ein inte- 

 grirender Teil der gesammten Zugserscheinung 

 mehr oder weniger ausserhalb der Betrachtung 

 verblieben. Ich meine die Waiideriuege, welche 

 die Vögel während des Zuges zurücklegen, ehe 

 sie, aus den Wintenpiartiereu konnnend, ihre 

 Brutstätten erreichen. Gerade über die W ander- 



23 



