180 



azonban, bogy egyrészt annyira elői^eiialadott 

 időszakban és oly nagyon délre eső vidéken két- 

 ségen kivül igazi vonulási tüneményeket mégis 

 elegendő számban figyelhettem meg, és hogj' 

 másrészt a Dobnidsában föltalálni véltem a ma- 

 dárvoniüás sarkjjontjait, tebát azon pontokat, 

 melyeken jövőre tervszerű és állandó, mara- 

 dandó tudományos eredményt igérő vonulási 

 megfigyeléseket kellene tenni. 



Nos mit felelnek most a fönt felsorolt elmé- 

 leti kérdésekre vonulási megfigyeléseimnek ta- 

 pasztalati eredményei, ba tisztán csak a batá- 

 rozottra szorítkozván, minden még oly közel 

 fekvő esábitó, hypotbetikus következtetéstől el- 

 tekintünk ? Körülbelül ezeket : 



1. A pontusi útvonal tényleges létezésének 

 eszméjét, melyet eddig többnyire csak tbcore- 

 tikusau feltételeztek, tetemesen támogatják a 

 helyszínén tett vizsgálódásaim. 



2. Félre nem ismerhető módon meg lett fi- 

 gyelve nem egy fajnak az a hajlama, hogy 

 határozott úlvoiialakoii baladjon. 



3. A megfigyelt vonulási tünemények főirá- 

 nya határozottan délészaki volt. 



4. Vonatkozások a Dobrudsában és a Magyar- 

 országban észlelt vonulási tüneménj'ek között 

 faunistikus tekintetben határozottan és tisztán 

 csak igen gyéren, a megérkezésre nézve pedig 

 egj'általában nem voltak megállapíthatók. Elő- 

 zetes eredményeim tehát nem szólnak a mellett, 

 hogy a pontusi útvonaltól fölfelé egy folyam- 

 menti elágazás létezik, a mely különben már 

 irányánál fogva is (tavaszszal nyugat, őszszel 

 kelet felé) ellenkeznék egyébb tapasztalataink- 

 kal. Ez másrészt valószínűbbé teszi, hogy Ma- 

 gyarországot költöző madarai a Balkánfélsziget 

 lapályai felől népesitik be. 



A megfig}'elésem idejében észlelt legfonto- 

 sabb phänologiai adatokat könnyebb áttekintés 

 végett vonulási naptár alakjában adom, ez főleg 

 mindazon tisztán vonulási adatokat tartalmazza, 

 melyeknek birtokába juthattam. És most a rész- 

 letekhez ! 



Kezdettől fogva nem kétkedtem, hogy az első 

 kérdésre igenlő választ találhassak ; hiszen már 



seits in so vorgerückter Jahreszeit und in so 

 südlicher Lage überhaui^t noch zweifellos echte 

 Zugserscbeinungen in ziemlicher Anzahl be- 

 obachten konnte, und dass ich andererseits die 

 Angelpunkte für den Vogelzug in der Dobrudscha 

 gefunden zu haben glaube, also diejenigen 

 Punkte, an welchen künftige, planmässige und 

 stationäre Zvigsbeobachtungen in der Dobrudscha 

 mit Aussicht aiif bleibende wissenschaftliche 

 Erfolge angestellt werden müssten. 



Wie beantworten nun die empirischen Ergeb- 

 nisse meiner Zugsbeobachtungen die theoreti- 

 schen Fragen, welche ich oben aussprach, wenn 

 wir uns ganz auf das rein Positive beschränken, 

 und von allen noch so verführerisch nahe lie- 

 genden hypothetischen Folgerungen absehen? 

 Etwa folgendermaassen : 



1. Die Idee von der tbatsächlichen Existenz 

 einer bisher meist nur theoretisch angenom- 

 menen pontischen Zugstrasse erfährt durch 

 meine an Ort und Stelle gemachten Forschun- 

 gen eine wesentliche VerstärJmng. 



í2. Bei nicht wenigen Arten wurden Beobach- 

 tungen gemacht, die unverkennbar für eine 

 starke Neigung derselben zum Ziehen auf be- 

 stimmten Wanderstirissot sprechen. 



3. Die Hauptrichtung bei den vorgenommenen 

 Zugserscheinungen war entschieden die von S 

 nach N. 



4. Beziehungen zwischen den Zugserschei- 

 nungen in der Dobrudscha und denen in Un- 

 garn konnten mit Gewissheit und Klarheit in 

 faunistischer Beziehung nur ganz vereinzelt, 

 und in Bezug auf die Daten des Eintreffens 

 überhaupt >iicht constatirt werden. Meine vor- 

 läufigen Eesultate sprechen also nicht für das 

 Vorhandensein einer fluviatilen Abzweigung 

 von der pontischen Heerstrasse donauaufwärts, 

 die ja auch schon durch ihre Pachtung (im 

 Frühjahr nach W, im Herbste nach 0) zu un- 

 seren sonstigen Erfahrungen im Widerspruch 

 stünde. Dadurch wird andererseits eine Besie- 

 delung Ungarns mit seinen Zugvögeln durch 

 die Balkandepressionen wahrscheinlicher. 



Die wichtigsten phänologischen Daten meiner 

 Beobaehtungsperiode füge ich der leichteren 

 Übersicht wegen in der Form eines Zugskalen- 

 ders bei ; derselbe enthält insbesondere alle 

 rein migratorischen Daten, welche ich ermitteln 

 konnte. Nun zu den Einzelheiten ! 



Von Anfang an zweifelte ich nicht, auf die 

 erste Frage eine bejahende Antwort zu finden ; 



