181 



!i mef,'lc\o fiiuiiistikiii iuliilok is eléfí l)intosiiii 

 kimutiittiik, liogy aiuu területeken nagy vomi- 

 li'isi mozgalom van. Habár a megfigyelési terü- 

 letre aránylag későn jutottam cl. inégis több 

 mini IW fajról tisztán költözési adatokat sze- 

 rezliettem meg, még pedig olyanokat, melyek 

 számos faj ezer meg ezer |)ild;iny;'iiiak ;itvonu- 

 lását iiiegíiilapitották. 



Nehezebbnek látszott a második kérdés meg- 

 oldása, és meg kell vallanom : kevés reményt 

 tájiláltam, bogy annak esak félig meddig kielé- 

 gítően is niegt'eleljek. Aimi'il joiiliaii li'pett meg 

 az elért eredmény, mely alább következik és — 

 úgy hiszem — a vonulás megítélése dolgában 

 sem kevésbé érdekes. Kitűnt ugyanis, hogy sok 

 faj egészen külön és valói)an más szóval, mint 

 iííí'0H(í//ö7 jobban meg nem nevezliető utakon 

 vonul, úgy hogy egy helyen a közönséges meg- 

 jelení'sekiiez tartoznak, holott másokon, nem is 

 messze fekvőkön egy:iltalál)an feltalálhat()k nem 

 voltak. Kme elkülönített, a nagy pontusi útvo- 

 nal korlátain belül eső utak : «j a tengerparti 

 fenyér, b) a lagúnák nádas szigetei és mo- 

 csarai és a Delta, c) a szárazföldi jiartok és 

 d) a belső föld. A nélkül, hogy azon fajokra 

 kiterjeszkediK'iii, melyeket már életmódjuk a 

 tengerhez és annak szomszédságához köt, itt 

 röviden csak azokat sorolom fel, melyek vonu- 

 lásánU bő anyaggal rendelkezem. 



licgulufí regulm és iunicapillus. Márczius vé- 

 gén a szárazföld partja mentén, de sem a náda- 

 sokban, sem a belső földön. 



Phylloscopits Irocliiluíi. líitkán a belső földön, 

 g\akral)l)an a szárazföld partján, és május 17-ig 

 igen nagy számmal valamennyi niídas])an és 

 tengeqjarti fenyéren. 



fíulicilla phoenicura. Á])rilis l'.i-töl május 

 elejéig nuíjdncm csak í î, május első hetében 

 tulnyonuian J J . Nagy számmal valamennyi 

 nádasban és a fenyéren: ellenben esak i — 3- 

 szor a szárazföld ])artján és soha a belső földön 

 észre nem vétetett. 



Pralincola rubelra. Epen így, de valamivel 

 gjakrabban a szárazföld j)artján. 



Aiithus ccri'innu. Április 2:{-tól május 1 7-ig 



war doch durch die bereits vorliegenden fauni- 

 stischen Daten die Existenz einer grossen Zugs- 

 bewegung in jenen Gebieten ziemlich sicher 

 erwiesen. Trotzdem ich das Beol)achtungsgebiet 

 verhältnismässig spät betrat, konnte ich doch 

 noch über mehr als 19<J Species rein migrato- 

 risehe Daten erhalten, und zwar solche, welche 

 bei einer Ecihe von Arten den Durchzug von 

 Tausenden und Abertausenden von Individuen 

 feststellten. 



Schwieriger erschien mir der Tenor der zwei- 

 ten Frage, und ich muss gestehen, dass ich nur 

 geringe Hoffnung für eine halbwegs befriedi- 

 gende Lösung ilerselben hegte. Uiuso über- 

 raschender war mir das gewoiniene Resultat, 

 das ich im Nachstehenden ausführen will, und 

 das, wie ich glaube, nicht ohne Interesse für 

 die Beurteilung der Zugsbewegung an sich ist. 

 Es zeigte sich nämlich, dass viele der einzelnen 

 Arten ganz gesonderte und wirklich nicht gut 

 anders als mit dem Worte Strasse zu bezeich- 

 nende Wege zu ihrer Wanderung wählen, so 

 dass sie an einer Stelle zu den gewöhnlichen 

 Erscheinungen gehörten, während sie an an- 

 deren, gar nicht weit entfernten überhaupt 

 nicht anzutreffen waren. Diese getrennten Wege 

 innerhall) der grossen pontisclien Zugsstrasse 

 waren ; a) die Stranddüne, b) die Eohrinseln 

 und Sümpfe der Lagunen und des Delta, c) die 

 Festlandsufer und d) das Binnenland. Ohne 

 auf jene Arten einzugehen, welche durch ihre 

 Lebensverhältnisse schon an das Meer und 

 dessen nächste Nachbarschaft gebunden sind, 

 will ich hier nur diejenigen kurz anführen, 

 über deren Zug mir ein reicheres Material zu 

 fiebote steht. 



Begulus régulas und ignicapilhis. Ende März 

 längs der Festlandsufer, ai)er nicht in den Rohr- 

 i)alten und im Binnenland. 



Phijlloseopus trochilus. Selten im Binneu- 

 lande, häufiger am Festlandsufer und l)is 17. 

 i\íaí sehr zahlreich in allen, Roltrsiimpfen und 

 auf der Stranddüne. 



Huticilla piioenicnni. Nom 1'.). April bis An- 

 fang Mai fast nur S Í , in der ersten Woche des 

 Mai überwiegend j j . In Menge auf allen 

 Rohrinsebi und der Düne, dagegen nur zwei- 

 bis dreimal am Festlandsufer und gar nicht im 

 Binuenlande beobachtet. 



Pralincola rubelra. Ebenso, jedoch etwas 

 häutiger am Festlandsufer. 



A)ilhus cervinus. Vom i':5. .\i)ril bis 17. Ma 



