190 



tekintve az elágazás helyétől* nagyon is északra 

 eső megfigyelő állomásom fekvését, biztos kö- 

 vetkeztetés még mindig nem vonható. Az ada- 

 tok egész soránál a megérkezés ideje a Dobnxd- 

 sában határozottan későbbi, a mi az elágazás 

 theoriája ellen vall. 



A nélkül, hogy következtetéseimet mind bcbi- 

 zonyitoltakiiak tekinteném, egyedül csak azon 

 voltam, hogy kimutassam, milyen módon kell a 

 gyakorlati vizsgálódásnak működnie, hogy theo- 

 retikus, tudományos j)hänologiai munkálatok- 

 nak segítségére legyen azon hatalmas kérdések 

 megoldásában, melyek a költözési mozgalom 

 lényege körül fölmerülnek. A rendelkezésemre 

 álló térhez alkalmazkodva megkisérlettem rövid 

 és durva körvonalakkal vázlatozni annak a való- 

 színűségéi, hogy a Balkánfélsziget délkeleti ré- 

 szén közel egymáshoz és majdnem párhiTzamo- 

 san egymással két nagy útvonal halad, melyek- 

 nek egyike a Pontus partjai mentén Orosz- 

 országba vezet, míg a másikán a Balkán lapályain 

 keresztül jött költözők, első sorban a Magyar- 

 medenczét telepitik meg, egy részük pedig túl 

 azon, Észak-Európában fekvő költő helyére 

 iparkodik. 



Eátérekmost azon mód fejtegetésére, melylyel 

 nézetem szerint a felvetett kérdésben pontos és 

 nagyobb horderejű eredményeket lehetne elérni. 

 Ausztria, Magyarország és az okkupált tarto- 

 mányok fenálló megfigyelő hálózataira már 

 rámutattam. Kapcsolatban ezekkel kellene a 

 Balkánfélszigeten is állomásokat létesíteni. 

 Ilyeneket Makedonia és Thracia belsejében ke- 

 resztül vinni politikai viszonyoknál fogva nem 

 igen sikerülne, a partjaikon levők pedig tiszta 

 képet nem nyújthatnának, mert azok részint 

 már maguk is téli szállásokul szolgálnak, részint 

 talán mindkét utvonalat érintik. Nézetem szerint 

 a, Dobntdsdbanniár^2 állomás** elegendő lenne. 

 Az egyiknek, a tengercsék területén levőnek 

 hirt kellene adnia a pontusi útvonalon végbe- 

 menő vonulás lefolyásáról, mig a másiknak 

 Cernavodán annak a Dunához vezető esetleges 

 elágazását, valamint a ])ot)rudsa és a Duna 



* Costanfa-Cernavoilánál. 

 ** A térképen Nicolijel közelében fbltüntetett har- 

 madik megfigyelöpont rendkívül megfelelő terepvi- 

 szonyai folytán különösen alkalmas ellenőrző-állo- 

 másként szerepelne. 



e/entuellen Abzweigsstelle* noch immer keine 

 sicheren Schlüsse gezogen werden können. Bei 

 einer Reihe von Daten ist die Ankunftszeit in 

 der Dobrudscha entschieden später, was gegen 

 die Abzweigungstheorie si)richt. 



Ohne nun meine Folgerungen sämmtlich als 

 erwiesen ansehen zu wollen, war es mir ledig- 

 lich darum zu thun, zu zeigen, in welcher Weise 

 die praktische Forschung einzusetzen hat, um 

 den theoretischen, wissenseliaftlich-phänologi- 

 schen Arbeiten hiltreich beizustehen bei der 

 Lösung der gewaltigen Fragen über das Wesen 

 der Migrationsbewegung. Dem mir zu Gebote 

 stehenden Baume angepasst, habe ich es ver- 

 sucht, in kurzen und rohen Umrissen die Wahr- 

 scheinlichkeit dessen zu skizziren, dass im Süd- 

 osten der Balkanhall)insel zwei grosse Zug- 

 strassen nahe bei einander und fast parallel 

 verlaufen, deren eine längs der Küste des Pon- 

 tus nach Eussland führt, während auf der an- 

 deren durch die Balkandepressionen hindurch 

 vor Allem das ungarische Becken besiedelt wird, 

 und ein Teil der Wanderer darüber hinaus 

 seinen in Nordeui-opa gelegenen Brutplätzen 

 zustrebt. 



Ich komme nun auf die Erörterung der Art 

 und Weise, in welcher meinem Dafürhalten 

 nach positive und weitertragende Erfolge in der 

 angeregten Frage gewonnen werden konnten. 

 Auf die bereits bestehenden Beobachtungsnetze 

 Osterreich- Ungarns und des Occupationsgebietes 

 habe ich schon hingewiesen. Im Anschlüsse an 

 dieselben wären auch auf der Balkanhalbinsel 

 Stationen zu errichten. Solche im Innern von 

 Makedonien und Thrakien sind in Folge der 

 politischen Verhältnisse nicht gut durchführbar 

 und solche an den dortigen Küsten würden kein 

 klares Bild liefern, weil die Küsten teils selbst 

 schon Winterquartiere darstellen, teils mög- 

 licherweise von beiden Zugstrassen zugleich be- 

 rührt werden. Meiner Ansicht nach würden 

 schon ziuei Stationen in der DobrudscJia** ge- 

 nügen. Die eine im Lagunengebiete müsste über 

 den Verlauf des Zuges an der "pontischen 

 Strasse» Nachricht geben, während die andere 

 in Cernavoda die Eventualität der Abzweigung 

 an die Donau, sowie die Besiedlung der Do- 



* Bei Costanja-Cernavoda. 

 ** Die auf der Karte verzeichnete dritte Station 

 bei Nicolifel hätte vor allem den Zweck, als sehr ge- 

 eigneter ControUposten zu dienen. 



