■ICìii 



Állítsuk fel (iss/.chii'-oiilitiis (•/.('■Ijáhi'il az efíyo.s 

 /ónak l'ormuliiit kiiUni-külön. 



Stellen wir ver<í1t'ifhshall)cr die Formeln ilei- 

 einzelni'n Zonen auch separat auf : 



Zóna Logkor. Legkés. Ingád. I Közéji 



Zonr ' Früh. Sputest. Schwank. Mittel 



XLIV fi. 



XI.V 



XIA' fi. 



XL\I 



XLVI f.. 



XLVII 



XLVII «. 



XLVIII 



XLVIII«. 



XLIX 



:AUelelt. — Ueberwiutert.) 



Febr. 



Mart, 



2 t. 

 20. 

 IS. 

 2.5. 

 20. 

 28. 

 26. 



Mart. 5— (). 

 « lo 11. 



S - 

 li. 

 21) 



A lefídéliliii Z('inái)i)l esakis egy adatunk vau, 

 ez is telelt'si adat. A mi a h'gliorábbi érkezést 

 illeti 7 Z(inálian t'eiinuir má.sodik felére, a -2 leg- 

 északiliii Z(')iiiil)au martins első felére esett. 

 Síiiy feliruiir vége. A legkésőbbi nap s ziaiáliau 

 niartius és a legészakibb (XLIX.) zé)nábau ajjri- 

 lis ; súly niartius második fele. Az ingadozás 

 Z()náidiint különböző ; legnagyobb a XLV. zóná- 

 ban, oka H zóna alakulásának nagy hegyrajzi 

 kiilönbözeteilien keresendő. Az erdélyi havasi 

 állouiiisdk késő adatai döntik el. A középszá- 

 mok il XTj\ — XLVIII-ik zónákban congruen- 

 seknek niondbat()k, némi késési a többihez 

 viszonyítva, csakis a XLVw. ztina tüntet fel, a 

 mi a hegyrajzi alakulás differentiáiban gyöke- 

 rezik. Határozott késést mutat fel t'lleubeu a 

 két legészakibb (XÍjVIH«. es .\L1.X.) zóna, az 

 északi hegyvidék iKárpát-hegységl régi()jából. 

 .1; ilici (HÌatok összeségébói condiisióként arra 

 körcikeztcllii'ti'iiik. hogii ezen faj tavaszi meg- 

 érkezésének idejét — niiir I. i. egif itI,kora 

 területeit, iniid .\liti/ji<irorszd(f — nem annyira 

 a geographikus elemek — északibb vtujy 

 ilélilih fekrés -- mint a hegyrajzi alakulás 

 különbségei — Irhái limisunieliikiis eleinek — 

 .szabják meg. 



Aus (kr südliehsten (XLiV«.i Zone, haben 

 wir bios ein einziges Datum, und das ist ein 

 t'berwinterungsdatum. Die friihesle Ankunfl 

 fällt in 7 Zonen auf die zweite Hälfte des 

 Feber, in den -2 nördlichsten Zonen auf die 

 erste Hälfte des März; Culmination Ende 

 Feber. Der späteste Tag fällt in S Zonen auf 

 März, in der nördlichsten Zone (XTjIX.) aber 

 auf April: Culmination zweite Hälfte März. 



Aiiuüa. V. 



Die ScIni'iiiil.iiiKj ist zonenweise verschieden. 

 am grössten in der XLV. Zone, die Ursache ist 

 jedenfalls in der verschiedenen hypsometri- 

 schen Gestaltung d(a' Zone zu suchen ; sie wird 

 ihncli die späten Daten der siebenbürgischen 

 Ilocligebirgs-Stationeii bedingt. Die Mittel kön- 

 nen in den XIA' — XLN'lll. Zonen congruent 

 genannt werden: nur die XLN«. Zone ist gegen- 

 über den Anderen etwas spät, was in den Dif- 

 ferenzen der hypsometrischen Gestaltung wur- 

 zelt. Eine entschic'dene Verspätung zeigen da- 

 gegen dii> beiden nördlichsten (XL\'II1«. und 

 XLIX.I Zonen, aus der Region der n Nördlichen 

 Erhebung" (Kárpiitgeliirge). /ldt.s der (iesatiiml- 

 iieit der hearigen Dulen erhallen wir ah 

 liesallid, diiss die Frühjahrs-Ankunftszeit 

 dieser Vogelart — (taf einer Slreeke ndmlieh 

 blas in der Ausdelnuing Ungnriis — nicht 

 durch geographische Elemente — südlichere 

 oder nördlicliere Loge sondern vielmehr 

 durch die verschiedenen Höhenlagen also 

 durch hiipsinnctrische Elemente — beeinflusst 

 wird. 



Most még csak az 1.SU7. évi országos közép 

 megállapítása van hátra, mely így alakul : 



Es bleibt mir noch die Aufstellung des 

 Landesmittel jiro li-i'.»7 übrig, welches sich 

 folgendermassen gestaltet : 



L. (F.) — Febr. IS. — (in) Csokonya. — 



(XLVI.) 

 Lk. (Sp.) Apr. !::>.— « Zuberecz.(XLlX.) 

 J. (Seh.) = Ô4 nap (Tage). 

 K.(M.) = Mart. 16 17. 



117. *«^ Serinus hortulauus, Kocn. 



XLIV«. - - |i.i',S,,,,} (m) Kolozsvár 



XLVII. - Mart. 2\). « Kőszeg. 



XLVIII. — " :>1. - c Cs.-Somorja. 



XLVIH«. ■■ 2Í.— " Ungvár. 



XLIX. — Apr. l'J. — « Zuberecz. 



(( — « 8. — " Liptó- Újvár. 



„ — ,, 14. — „ Szepes-Béla. 



h'uluzsvárl. Linder jelentése szerint, ősztől 

 április l-ig volt látható. 



In Kolozsrdr war. lant Linder, vom Herbst his 

 1. April zu sehen. 



L.[V.) Mart. ál. 



(in) Ungvár. — 

 (XLVIII«.1 

 35 



